Провадження № 2/369/1189/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Цукаревій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 369/18060/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про зобов`язання вчинити дії, скасування рішення та акту-розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про зобов`язання вчинити дії, скасування рішення та акту-розрахунку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що він є власником домоволодіння по АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 17 жовтня 2012 року. ОСОБА_1 є споживачем природного газу за даною адресою. У січні 2021 року під час здійснення контрольного огляду вузлів обліку природного газу працівники АТ «Київоблгаз» виявили за адресою домоволодіння позивача порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, а саме несанкціоноване втручання в роботу відлікового механізму. 02 лютого 2021 року було складено АКТ 250е експертизи лічильника газу. 23 березня 2021 року фахівцями відповідача складено протокол № 7162 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, яким задоволено акт про порушення № 246 від 26 січня 2021 року із зафіксованими порушеннями. Відповідачем також було складено акт-розрахунок не облікованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості, яким ОСОБА_1 було нараховано суму збитків у розмірі 131 566 грн. 16 коп.

Позивач не погоджується з протоколом № 7162 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу та актом-розрахунком, оскільки з актом про порушення позивача не ознайомлювали, на підпис не надавали. Дата складання акту про порушення передує даті проведення експертизи лічильника газу, яким було виявлено втручання; складеними відповідачем документами не встановлено несанкціонованого відбору споживачем природного газу; в акті експертизи від 02 лютого 2021 року відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями з втручання в роботу відлікового механізму та обставин того, що комерційним вузлом не обліковується витрата природного газу.

Відповідачем не доведено наявність усіх складових правопорушення, а саме наслідків. Акт про порушення та протокол, яким було затверджено такий акт, не відповідають Кодексу ГРС. В акті експертизи відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями з втручання в роботу та обставин того, що комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) витрата (споживання) природного газу. Нарахування збитків у розмірі 131 566 грн. 16 коп. є незаконним.

За таких обставин, позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати протокол № 7162 засідання комісії з розгляду актів комісії від 23 березня 2021 року про визнання акту про порушення правомірним;

- визнати протиправним та скасувати акт-розрахунок АТ «Київоблгаз» від 23 березня 2021 року, яким була нарахована сума збитків у розмірі 131 566 грн. 16 коп.;

- зобов`язати АТ ««Київоблгаз» провести перерахунок на суму та у розмірі 131 566 грн. 16 коп. зарахувати на особовий рахунок позивача в рахунок майбутніх нарахувань;

- стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правову допомогу у розмірі 7 000 грн. та судовий збір у розмірі 2 724 грн.

Ухвалою від 29 грудня 2021 року Києво-Святошинський районний суд Київської області відкрив провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначив підготовче судове засідання.

У серпні 2022 року суд отримав відзив АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на позовну заяву, в обґрунтування якого відповідач посилається на те, що обраний позивачем спосіб захисту шляхом подання позову про скасування протоколу та акту-розрахунку не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Скасування протоколу щодо розгляду акту про порушення та визнання дій неправомірними не можуть розглядатися в судовому порядку як окрема вимога. Відповідач діяв у межах наданих йому повноважень та його дії є правомірними. На засіданні комісії, що відбулося 23 березня 2021 року за присутності правомочного складу комісії та позивача, комісією було складено протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення та задоволено цей акт. Позивач не додав до позовної заяви належних доказів на підтвердження витрат на правову допомогу. Відповідач просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову.

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 13 жовтня 2022 року закрив підготовче провадження, справу призначив до розгляду суті.

У судове засідання позивач та його представники не з`явилися. Представник позивача ОСОБА_2 подав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі та участі позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

26 січня 2021 року Києво-Святошинським відділенням АТ «Київоблгаз» складено Акт про порушення № 246, в якому зазначено, що за адресою АДРЕСА_2 виявлено порушення Кодексу газорозподільних систем пп.3 п.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу «ГРС» «Несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ», а саме наявність подряпини на склі відлікового механізму біля пломби заглушки.

У цей же день складено Акт № демонтажу лічильника газу для проведення експертизи та протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку.

02 лютого 2021 року Комісією для проведення експертизи лічильників газу у присутності ОСОБА_1 , який проживає у АДРЕСА_1 , складено Акт 250е експертизи лічильника, в якому зазначено: «Лічильник 2004 року виготовлення, переопломбовано пломбою з відтиском тавра 2011 року. Відтиск тавра має відтиски цифр «1» з лівої сторони та цифру «1» з правої сторони, в середині відтиск схожий на малий герб (тризуб), зверху відтиск в нижній частині цифри та символи відсутні. В 2011 році лічильник знаходився на ремонті в СЦ м. Боярка, виписано ремонтне свідоцтво № 9208. Відтиски на пломбі не відповідають тавру держповірника Білоцерківському ЦСМ за розміром та шрифтом. Лічильник функціонує, стопор зворотнього ходу спрацьовує. Відсутня фіксуюча стрічка осі трибів та осі цифрових роликів з лівої сторони на корпусі відлікового механізму. Не витримані зазори між цифровими роликами. Відліковий механізм виймався і розбирався. При демонтажі відлікового механізму було зламано корпус відлікового пристрою в місці встановлення 08 корпусу. Комісією зроблено висновок, що мало місце втрачання.

У Протоколі № 7162 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу зазначено, що за результатами розгляду акту про порушення № 246 від 26 січня 2021 року, складеного у АДРЕСА_1 , прийнято рішення про його задоволення повністю, із зафіксованими порушеннями та результатом розгляду акту про порушення та нарахування збитків.

23 березня 2021 року складено Акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, в якому зазначено, що внаслідок несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ ОСОБА_1 розраховано суму збитків, завданих порушеннями споживача, у розмірі 131 566,16 грн.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.

Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 вважає, що діями відповідача порушено його права. З актом про порушення позивача не ознайомлювали, на підпис не надавали. Дата складання акту про порушення передує даті проведення експертизи лічильника газу, яким було виявлено втручання; складеними відповідачем документами не встановлено несанкціонованого відбору споживачем природного газу; в акті експертизи від 02 лютого 2021 року відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями з втручання в роботу відлікового механізму та обставин того, що комерційним вузлом не обліковується витрата природного газу.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» встановлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу, зокрема, є несанкціонований відбір природного газу.

Відносини між газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРС), затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 2494 від 30 вересня 2015 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодекс ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи(далі - ГРМ) (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (далі - ЗВТ), зокрема лічильника газу.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодекс ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Приховані заходи - це несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ.

Експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб - це комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання.

Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо:

1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору;

2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання;

3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб;

4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу;

5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання;

6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

У пункті 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи. За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі.

Абзацами 1, 3 пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодекс ГРС встановлено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує на те, що він не був ознайомлений з актом про порушення та на підпис йому акт не надавали.

У той же час, відповідачем надано суду копію акту, в якому стоїть підпис ОСОБА_1 , що свідчить про ознайомлення споживача з Актом про порушення та спростовує доводи позивача в цій частині.

Доводи ОСОБА_1 щодо невстановлення складеними документами несанкціонованого відбору споживачем природного газу теж не заслуговують на увагу, виходячи з наступного.

На підставі Акту № 250е від 02 лютого 2021 року про експертизу лічильника (встановлено факт втручання несанкціонованого пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника шляхом підробки пломби та недостовірність показів) та довідки ДП «Київстандартметрологія» про непридатність засобу вимірювальної техніки № Д50/М250е від 02 лютого 2021 року (встановлено, що значення відносних похибок лічильника газу перевищує межу допустимого значення. Пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД та індивідуальному тавру фахівця Білоцерківського ЦСМ), встановлено неможливість подальшої експлуатації лічильника газу G6 MKM-U, заводський номер 063880, що зумовлено несанкціонованим втручанням в роботу лічильника газу.

За збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування (пункт 4 глави 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем).

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу XI Кодексу ГРМ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).

Главою 5 розділу XI Кодексу ГРМ визначено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення (абзац другий пункту 2, абзац другий пункту 5 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ).

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються (абзац перший пункту 6 глави 5 розділу XI).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення (абзац перший пункту 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ).

За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості (абзац перший та другий пункту 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ).

З акту про порушення не вбачається, що ОСОБА_1 не погоджувався з зазначеними у ньому висновками. Жодні зауваження чи заперечення споживачем не вносилися.

У постанові Верховного Суду від 11 жовтня 2021 року по справі № 646/6354/19 (провадження № 61-11642св21), Верховний Суд вказав, що для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання)».

У постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року по справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що: «Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто, вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ».

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що саме ОСОБА_1 , як споживач природного газу, несе відповідальність за збереження і цілісність вузла обліку природного газу (ВОГ), зокрема, лічильника газу, навіть у тому разі, якщо несанкціоновані заходи, здійснені не споживачем, а іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу.

Судом встановлено, що працівники АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», здійснюючи перевірку лічильника газу та фіксуючи пошкодження лічильника, діяли у відповідності до вимог Кодексу ГРС, із урахуванням вимог Закону України «Про ринок природного газу». ОСОБА_1 не доведено належними та допустимими доказами протилежного.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 16, 714 ЦК України, Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, ст. ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про зобов`язання вчинити дії, скасування рішення та акту-розрахунку відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. О. Фінагеєва