БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/16/23
Справа № 356/296/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2023 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретарів Харченко Ж.В., Стрижака В.О.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно. Так, свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_4 , про що Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київські області вчинено актовий запис № 178. Бабуся ОСОБА_4 мала двох дітей: ОСОБА_5 , батька позивача, та ОСОБА_6 , матір ОСОБА_2 , які померли ще при житті бабусі.

Бабуся ОСОБА_4 на день смерті у шлюбі не перебувала.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_5 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області вчинено актовий запис № 73.

ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Березань Київської області померла мати ОСОБА_2 ОСОБА_7 .

При житті ОСОБА_4 не складала заповідальне розпорядження щодо належного їй на праві власності майна.

Після смерті бабусі ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 65,8 кв.м, що підтверджується довідкою № 0222022 від 10.02.2022, виданою Комунальним підприємством Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації».

Після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями є позивач ОСОБА_8 та син померлої ОСОБА_9 ОСОБА_2 .

Із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 до Березанської міської державної нотаріальної контори звернулись ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 . Нотаріусом Березанської міської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Однак, нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкову квартиру, про що нотаріусом видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Як стверджує позивач, вона вважає себе такою, що прийняла спадщину. Оскільки протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 подала заяву про прийняття спадщини нотаріусу.

Спадкова квартира за адресою: АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 . Згідно з довідкою КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» № 0222022 від 10.02.2022 право власності на вказану вище квартиру зареєстровано 11.10.1999 в реєстрову книгу № 5 на сторінці 155 за реєстровим номером 1365 за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Березанської міської ради народних депутатів згідно з розпорядженням від 15.09.1999 № 79/99.

Правовстановлюючий документ на дану квартиру відсутній, а тому це перешкоджає видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відтак, позивач просить суд визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, а саме: частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З 10.08.2022 у провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, яка на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана на розгляд судді Березанського міського суду Київської області Голік Г.К. і перебувала у її провадженні.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 22.12.2022 задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 та виключено з числа третіх осіб ОСОБА_2 , залучено його до участі у справі у якості співвідповідача.

23.01.2023 винесено ухвалу Березанського міського суду Київської області про задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

16.03.2023 керівником апарату Березанського міського суду Київської області винесено розпорядження за № 14 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 356/296/22 у зв`язку із звільненням у відставку судді ОСОБА_10 .

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2023 головуючим суддею по вказаній вище цивільній справі визначено суддю Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В.

22.03.2023 суддею Дудар Т.В. винесено ухвалу, якою прийнято до свого провадження вказану вище цивільну справу, розгляд справи ухвалено розпочати спочатку за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 22.06.2023 залучено ОСОБА_3 до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

16.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено вказану вище цивільну справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, про що винесено відповідну ухвалу.

Копію ухвали про прийняття справи до провадження, судові повістки про виклик до суду, копію позовної заяви з доданими до неї документами, копію ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення цивільної справи до судового розгляду відповідачам надсилалися у порядку, встановленому законом.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив.

Відповідач Березанська міська рада Київської області не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, позов просила задовольнити, посилаючись на підстави та обставини, викладені у позовній заяві.

27.09.2022 до канцелярії суду надійшла заява за підписом в.о. Березанського міського голови Р. Хруля про розгляд справи № 356/296/22 без участі представника відповідача - Березанської міської ради Київської області (т. 1, а.с. 45).

Відповідач ОСОБА_2 повідомлявся про дату, час та місце судового засідання у порядку, встановленому ст. 128 ЦПК України.

Матеріали справи містять сформоване в системі «Електронний суд» 06.10.2022 клопотання ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи, де він зазначив свою адресу: АДРЕСА_2 . Також вказав, що про наявність у провадженні Березанського міського суду справи № 356/296/22 йому стало відомо в ході перегляду порталу «Судової влади» ( т. 1, а.с. 47).

Відтак, суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 відомо про наявність у провадженні суду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 .

Судова повістка про виклик до суду надсилалась поштою рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання ОСОБА_2 , вказану у позовній заяві та у поданому ним до суду клопотанні від 06.10.2022.

Крім того, судова повістка про виклик до суду надсилалась відповідачу ОСОБА_2 , на адресу його зареєстрованого місця проживання, вказану у заяві про прийняття спадщини від 16.04.2019, поданій ним до Березанської міської державної нотаріальної контори.

Однак, конверти з повістками повернулися з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання (т. 1, а.с. 130; 133; 142; 145; 150; 154; 162; 173; 176; 184; 186; 199; 209; 215).

В силу приписів п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Суд вважає за необхідне зазначити, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20, від 20.07.2021 у справі №916/1178/20).

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Крім того, про хід розгляду справи відповідач також міг дізнатись з офіційного веб-порталу Судової влади України "Єдиний державний реєстр судових рішень": https://reyestr.court.gov.ua, який є відкритим для безоплатного цілодобового користування.

ОСОБА_2 має електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд», відтак, судові повістки про виклик до суду були надіслані в його електронний кабінет з використанням вказаного функціоналу (т. 1, а.с. 140; 153; 157;197; 208).

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 року наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення засідань, до суду не з`явилася, не надала суду жодних заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи (т. 1, а.с. 188; 203; т. 2, а.с 1).

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , актовий запис № 178 від 17.10.2018, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , повторно виданим 28 лютого 2019 року Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області ( т.1, а.с. 12).

З копії спадкової справи № 54/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , наданої на виконання ухвали суду від 23.01.2023 державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. (т. 1, а.с. 92-105), вбачається, що спадкодавець ОСОБА_4 мала двох дітей: сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та доньку ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_7 копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 28.10.1968, виданого сіль бюро с. Монастирище, батько: ОСОБА_12 , мати: ОСОБА_4 (т. 1, а.с. 104), ОСОБА_11 16.12.1989 уклала шлюб зі ОСОБА_13 , про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбів 16.12.1989 зроблено запис за № 103 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 16.12.1989. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_14 » (т. 1, а.с. 104). Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 від 10.11.2004, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області шлюб між ОСОБА_13 та ОСОБА_15 розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 10.11.2004 зроблено запис за № 60 (т. 1, а.с. 103).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 29.08.1990, виданого Березанською міською радою Баришівського району, ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що 29.08.1990 зроблено відповідний актовий запис за № 145, батько: ОСОБА_13 , мати: ОСОБА_15 (т.1, а.с. 102).

ІНФОРМАЦІЯ_9 померла ОСОБА_15 , про що 11.07.2016 складено відповідний актовий запис за № 133 та Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 11.07.2016 видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_6 (т.1, а.с. 101). Зазначене підтверджується і Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 9 від 25.01.2023 (т.1, а.с. 89-90).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_7 від 25.05.1990, виданого Березанською міською радою Баришівського району, ОСОБА_16 народилася ІНФОРМАЦІЯ_10 , про що 25.05.1990 зроблено відповідний актовий запис за № 89. Батько: ОСОБА_5 , мати: ОСОБА_17 (т. 1, а.с. 7).

21 серпня 2010 року ОСОБА_1 та ОСОБА_16 зареєстрували шлюб, про що 21.08.2010 зроблено відповідний актовий запис за № 85 та Відділом реєстрації актів цивільного стану Баришівського районного управління юстиції Київської області 21.08.2010 видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_8 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу: ОСОБА_18 (т. 1, а.с. 8).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 16 квітня 2008 зроблено відповідний актовий запис за № 73 та Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_9 від 16.04.2008 (т. 1, а.с. 10; 96).

Таким чином, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є онуками померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , діти якої: ОСОБА_5 та ОСОБА_15 померли до відкриття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 .

09.04.2019 ОСОБА_1 звернулася до Березанської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття на підставі ст. 1261. 1266 ЦК України спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_4 (т. 1, а.с. 93).

16.04.2019 із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 до Березанської міської державної нотаріальної контори звернувся ОСОБА_2 (т. 1, а.с. 97).

Крім того, копія спадкової справи містить заяву ОСОБА_3 про прийняття спадщини від 13.03.2019, посвідчену ОСОБА_19 , в.о. старости Монастирищенського старостинського округу Ічнянської міської ради Чернігівської області, у якій ОСОБА_3 вказала, що вона прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 її сестри ОСОБА_4 (т. 1, а.с. 105).

Матеріали справи містять копію технічного паспорта на квартиру, що знаходиться у власності ОСОБА_4 , квартира АДРЕСА_3 , зареєстровано в Переяслав-Хмельницькому міжміському бюро технічної інвентаризації на праві власності на підставі свідоцтва про право власності і записана у реєстрову книгу за № 5 стр. 155 реєстр № 1365 від 11.10.1999 ( т. 1, а.с. 15).

На запит адвоката Куценко Н.В. Комунальне підприємство Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» надало відповідь за № 0222022 від 10.02.2022, згідно з якою станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_3 зареєстровано 11.10.1999 в реєстрову книгу № 5 на сторінці № 155 за реєстровим номером № 1365 за гр. ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Березанської міської ради народних депутатів, згідно з розпорядженням від 15.09.1999 за № 79/99 (т. 1, а.с. 13).

За параметром запиту за місцезнаходженням нерухомого майна: АДРЕСА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна інформація станом на 14.12.2021 відсутня, що вбачається з відповідної інформаційної довідки (т. 1, а.с. 14).

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.10.2023 № 539/02-31, винесеної завідувачем Березанської міської держнотконтори Тищенко Н.В., ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкову квартиру (т.1, а.с. 18).

Стаття 15 ЦК України закріплює право особи на захист цивільних прав та інтересів. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як передбачено ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну (ч. 5 ст. 1266 ЦК України).

У постанові Верховного Суду у колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 643/1216/15-ц (провадження № 61-6924св18) зроблено висновок по застосуванню статті 1266 ЦК України та вказано, що «спадкуванням за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини. По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємців за законом. Спадкування за правом представлення надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу».

Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Відповідно до п. 4.15-4.16 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 у разі звернення спадкоємця з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину для завершення спадкування щодо спадщини, яка була відкрита на території Автономної Республіки Крим та м. Севастополь до початку тимчасової окупації та щодо якої спадкова справа була зареєстрована у Спадковому реєстрі, але не була закінчена, приватний нотаріус (державна нотаріальна контора), до якого (якої) звернувся спадкоємець, має перевірити факти, передбачені законом, та витребувати необхідні документи. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач вказала, що нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії з підстав відсутності у неї правовстановлюючого документу на спірну квартиру.

У статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя та ефективного вирішення порушених прав особи як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Отже, на підставі досліджених і відображених у рішенні доказів, суд встановив, що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 була власницею квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . ЇЇ діти: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , померли раніше за свою матір - ОСОБА_4 . За правом представлення спадкоємцями ОСОБА_4 є її онуки - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які подали заяви про прийняття спадщини 09.04.2019 та 16.04.2019, відповідно. Окрім цього, 13.03.2019 заяву про прийняття спадщини подала і ОСОБА_3 (зареєстровано нотаріусом 24.04.2019).

Суд дійшов висновку, що спадкові права ОСОБА_1 підлягають судовому захисту, оскільки, враховуючи фактичні обставини цієї справи, позивач позбавлена права захистити відповідні права у позасудовому порядку, відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач при пред`явленні позову до суду сплатила судовий збір в сумі 1904,00 грн (т. 1, а.с. 1).

Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідачів позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 270, ч. 2 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати . Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 16, 328, 1216-1218, 1258, 1261, 1266 ЦК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_10 .

Відповідач: Березанська міська рада Київської області, місцезнаходження: вул. Героїв Небесної Сотні, 1 в м. Березань Броварського району Київської області, .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_11 .

Третя особа: ОСОБА_3 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_5 , РНОКПП: НОМЕР_12 .

Повний текст рішення буде складено 12 жовтня 2023 року.

Суддя Т. В. Дудар