Справа № 367/7591/20
Провадження №2/367/1381/2023
УХВАЛА

Іменем України

27 вересня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В.,

за участю:

секретаря судових засідань Катеринчука Б.К.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпінь під час підготовчого засідання позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності, -

встановив:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 12 січня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою судді Ірпінського міського суду Київської області Кравчук Ю.В. від 21 жовтня 2021 року прийнято до свого провадження справу № 367/7591/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності, після повторного автоматичного розподілу у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_6 у відставку, у справі призначено підготовче засідання.

27 вересня представник позивача ОСОБА_1 просила прийняти до розгляду подану нею 21 лютого 2022 року позовну заяву у новій редакції, яку доповнено новими обставинами та змінено предмет позову.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 просив відмовити у прийнятті позовної заяви в новій редакції, вказуючи, що позивач одночасно змінює і предмет і підстави позову, що є недопустимим.

Заслухавши позицію представника позивача та представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України). Учасники справи зобов`язані, зокрема й виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами (ч.1 ст.49 ЦПК України). Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України). До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч.3 ст.49 ЦПК України).

Прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, що опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

У постанові Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 916/1764/17 зазначено, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

В постанові від 09.07.2020 року по справі № 922/404/19 Верховним Судом висловлено правову позицію, згідно з якою під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Судом встановлено, що 20 листопада 2020 року до Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності.

Позивач просить:

1) визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири за квартири АДРЕСА_1 , який укладено 07.02.2020 року між ОСОБА_2 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_1 ) та ОСОБА_5 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_2 ) та посвідчено приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук В.С. за №246 з прийняттям рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51023688 від 07.02.2020 року;

2) скасувати рішення приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук В.С. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51023688 від 07.02.2020 року;

3) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44292901 від 28.11.2018 року, яке прийнято КП «Реєстрація нерухомості», в особі реєстратора Немченко О.О., про реєстрацію за ОСОБА_5 права власності на квартиру АДРЕСА_1 (р.н.о.н.м.: 109).

21 лютого 2022 року представником позивача подано позовну заяву в новій редакції, відповідно до прохальної частини якої позивач просить:

1) визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири за АДРЕСА_2 , який укладено 07.02.2020 року між ОСОБА_2 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_1 ) та ОСОБА_5 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_2 ) та посвідчено приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук В.С. за реєстровим №246 та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 51023688 від 07.02.2020 року, прийняте приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук В.С. про реєстрацію за ОСОБА_2 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_1 ) права власності на квартиру АДРЕСА_1 (р.н.о.н.м.:109) з припиненням зареєстрованого речового права;

2) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44292901 від 28.11.2018 року, яке прийнято КП «Реєстрація нерухомості», в особі реєстратора Немченко О.О., про реєстрацію за ОСОБА_5 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_2 ) права власності на квартиру АДРЕСА_1 (р.н.о.н.м.:109) та припинити речове право (право власності), яке виникло на підставі цього рішення;

3) витребувати з чужого незаконного володіння майнові права на квартиру АДРЕСА_3 , право власності на яку зареєстровано в реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 (реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_1 ) за № 138 (р.н.о.н.м.: НОМЕР_3 ) за адресою: АДРЕСА_4 ;

4) усунути будь-які перешкоди у користуванні:

- земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_5 , площею 0,1009 га за кадастровим номером :01:045:0016;

- земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_5 , площею 0,0624 га за кадастровим номером :01:045:0119;

- об`єктом незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 09), що розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами :01:045:0016 та :01:045:0119, шляхом їх примусового звільнення.

Судом встановлено, що підставою позову в частині визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності позивач зазначає протиправні дії відповідача ОСОБА_5 , який не маючи відповідних документів зареєстрував право власності на спірну квартиру, з урахуванням того, що квартира не набула статусу об`єкта нерухомого майна, так як багатоквартирний житловий будинок не введений в експлуатацію, яку в подальшому продав відповідачу ОСОБА_2 .

Підставами позову у частині збільшення розміру позовних вимог (щодо усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва) позивач вказує ту обставину, що вона є власником об`єкта незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_4 , та земельної ділянки кадастровий номер :01:045:0016, а також законним користувачем земельної ділянки кадастровий номер :01:045:0119, на яких розташований об`єкт будівництва, а тому має право захищати свої права на вільне володіння, користування і розпорядження земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва.

Таким чином, позивачем у позовній заяві в новій редакції заявлено до відповідачів нові вимоги щодо усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва, а також зазначено нові обставини, якими позивач обґрунтовує свої нові вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відповідно до частини першої статті 188 Цивільного процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання позову у новій редакції з додатковими похідними вимогами після відкриття провадження у справі.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено.

Заявлені позивачем нові вимоги щодо усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва, викладені у позовній заяві в новій редакції, не є похідними від вимог позову в первісній редакції, оскільки задоволення позову щодо усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва жодним чином не залежить від задоволення вимоги про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на квартиру.

Окрім того, враховуючи, що позивач ставить вимогу усунути будь-які перешкоди у користуванні об`єктом незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 09), що розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами :01:045:0016 та :01:045:0119, шляхом його примусового звільнення, а відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, вказані вимоги стосуються фактично багатоквартирного житлового будинку, то прийняття даної позовної заяви у новій редакції призведе до необхідності залучення невизначеної кількості співвідповідачів у справі.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Враховуючи наведене, виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для прийняття викладеної в новій редакції позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, припинення права власності та витребування майнових прав, поданої представником позивача ОСОБА_1 21 лютого 2022 року, вхідний номер 7518, оскільки у такій позовній заяві заявляються вимоги стосовно усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та об`єктом незавершеного будівництва, які є новими, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є новою позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 260-261, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті до розгляду викладеної в новій редакції позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, припинення права власності та витребування майнових прав, поданої представником позивача ОСОБА_1 21 лютого 2022 року, вхідний номер 7518.

Викладену в новій редакції позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, припинення права власності та витребування майнових прав, подану представником позивача Накутною С.О. 21 лютого 2022 року вхідний номер 7518 повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та відповідно до ст.353 ЦПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 10 жовтня 2023 року.

Суддя Ю.В. Кравчук