Провадження № 2-з/686/248/23
УХВАЛА

06 жовтня 2023 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суд Хмельницької області Стефанишин С.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви,

в с т а н о в и в:

05.10.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання до суду позовної заяви, посилаючись на те, що заявником було укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого останній став кредитором за договором пайової участі №1-03/01 від 29 січня 2019 року та власником квартири недобудованого досі будинку. Також, було укладено додаткову угоду №1-03/01 від 02 січня 2019 року, згідно якої підписант цієї угоди будучи сповіщений про повну сплату загального розміру пайового внеску зобов`язаний надати довідку про членство особи в кооперативі та довідку про внесення особою пайового внеску в повному обсязі в строк 5 днів, з моменту як про таку оплату йому стало відомо. Однак, вказаних документів не видавалось, що спричинило неможливість передачі їх ОСОБА_1 по договору про відступлення прав вимоги. 03.10.2023 року заявнику стало відомо про розгляд зборами ОБ ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» питання про виключення членів кооперативу, які не виконують рішення Загальних зборів членів кооперативу №19/05-22 від 19.05.2022 р., наслідком чого може бути позбавлення кредиторів їх прав на паї, однак зміст вищезазначеного рішення загальних зборів ОСОБА_1 та іншим членам кооперативу невідомий.

Заявник звертає увагу на те, що отримати будь-які документи чи відомості від ОБ ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» щодо його діяльності, прийнятих рішень, дій, які вчиняються кооперативом, неможливо через ігнорування товариством надісланих листів. Отримати документи, що підтверджують членство ОСОБА_1 у кооперативі та відсутність у нього боргу перед ОБ ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» також неможливо, у зв`язку з чим заявником заради забезпечення його інтересів та збереження прав і майна, подано заяву про забезпечення майбутнього позову.

На думку позивача, є достатні підстави вважати, що пай, отриманий відступленням прав вимоги по договору про пайову участь №1-03/01 від 29.01.2019 року у вигляді квартири АДРЕСА_1 та додатковій угоді може бути відібрано без згоди заявника та/або в подальшому відчужено на користь третіх осіб, шляхом виключення останнього з членів кооперативу, що у свою чергу, у разі невжиття заходів забезпечення майбутнього позову, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення судів у подальшому, а також ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист чи поновлення порушених або оспорюваних прав.

ОСОБА_1 в поданій заяві зазначає, що предметом майбутнього спору буде і встановлення юридично значимого факту, що за договорами про пайову участь №1-03/01 від 29 січня 2019 року та додатковою угодою №1-03/01 від 02 січня 2019 р. заявник не має боргів перед ОБ ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» та має право вимагати видати останньому відповідні документи, довідку про членство особи в кооперативі та довідку про внесення особою пайового внеску в повному обсязі, а також документи для оформлення паю-квартири у власність та з підстав поновлення інших майнових та немайнових прав.

Враховуючи викладене, а також те, що заявнику не відомо про зміст та існування рішення загальних зборів ОБ ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2», а 13.10.2023 року майнові права ОСОБА_1 та права інших членів кооперативу можуть бути незаконно захоплені, заявник просить негайно вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам приймати рішення, щодо виключення ОСОБА_1 з членів кооперативу ОК «ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2», , або будь-якого іншого рішення, законність та справжність якого не встановлена через суд та зміст якого належним чином не доведений до останнього шляхом надання завіреної копії відповідальною особою у присутності заявника. У випадку прийняття рішення іншими учасниками/ членами кооперативу майбутнього відповідача, щодо мого виключення з кооперативу та відібрання паю, в тому числі шляхом повернення останньому коштів, до прийняття рішення суду про заборону виключення заявника з членів кооперативу, ОСОБА_1 просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на пай, квартиру, розташовану в будинку за адресою: АДРЕСА_2 та заборонити будь-яким особам, крім заявника, в індивідуальному порядку чи від імені ОК ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» вчиняти будь-які дії щодо належного останньому паю за договором пайової участі №1-03/01 від 29 січня 2019 року у вигляді квартири АДРЕСА_1 , а у випадку зміни назви адреси за адресою, що буде встановлена у відповідних право установчих документах про зміну офіційної адреси будівлі.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За положеннями ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Види забезпечення позову передбачені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виникспір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 5 березня 2018 року у справі № 910/9474/17 закріплено, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 9 листопада 2018 року у справі № 915/508/18.

Суд вважає, що подана заява не містить обґрунтування, у чому саме полягають об`єктивні ризики істотного ускладнення чи унеможливлення виконання можливого рішення суду або ефективного захисту, поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача в подальшому, так як зі змісту заяви про забезпечення позову не вбачається обставин, які можуть свідчити про вчинення ОБ «ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання або порушення умов його виконання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду.

Окрім того, рішення загальних зборів ОБ «ЖБК «СРІБНІ ОЗЕРА 2» №19/05-22 від 19.05.2022 року стосуються прав та інтересів всіх членів зазначеного кооперативу, які внаслідок застосування вказаних заявником заходів забезпечення позову також можуть бути порушені, що дає підстави для висновку про неспівмірність заявлених заходів забезпечення позову.

З урахуванням наведеного суд зазначає, що запропоновані позивачем заходи забезпечення позову не відповідають принципам обґрунтованості, збалансованості інтересів сторін, доведеності обставин реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у разі невжиття судом заявлених заходів забезпечення позову, порушують принцип співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, а тому підстави для забезпечення позову в даному випадку відсутні.

Також, суд вважає неможливим встановити пов`язаність запропонованих позивачем заходів забезпечення позову із предметом майбутнього позову (з урахуванням також того, що доводи позивача про його виключення з учасників кооперативу є лише припущенням), а також зазначає про недоведення заявником тієї обставини, що невжиття заявлених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

При цьому суд звертає увагу на те, що у разі проведення загальних зборів та прийняття рішень, які, на думку позивача, призводять до порушення його прав, ОСОБА_1 не позбавлений права звернутися до суду з певними позовними вимогами в рамках окремої справи.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову слід відмовити, оскільки останнім не надано обґрунтованих доказів існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а також не доведено обставин, які є обов`язковими при подачі заяви про забезпечення позову в розумінні ст.151 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 151, 152, 153, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: С.Л. Стефанишин