Справа № 366/2470/23
Провадження № 2/366/444/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Гончарука О.П.,

за участю секретаря судового засідання Іванової І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Іванків справу за позовом ОСОБА_1 до Красятицької селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

14 серпня 2023 року до Іванківського районного суду надійшов зазначений позов.

Свої вимоги позивач обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла її рідна тітка, ОСОБА_2 . Вона є спадкоємцем за законом та крім неї інших спадкоємців немає. Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, а також не підтвердження факту родинних відносин через відсутність свідоцтва про народження мого батька . Крім того, просила врахувати, що позивачу не було відомо про майно спадкодавці, і за наявність державного акту на землю їй стало відомо в червні 2023 року, тому вона не мала можливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини.

Ухвалою від 15 серпня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 5 вересня 2023 року.

Позивач звернувся до суду з заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач надіслав заяву про розгляд справи за відсутності представника селищної ради.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією актового запису про смерть № НОМЕР_1 .

19 серпня 2023 року державний нотаріус Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в якій зазначила, що ОСОБА_1 не надала документів на підтвердження факту родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_2 . Також, звернуто увагу на пропуск заявником строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України).

В ст.1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

В п.7 Постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» визначено, що відповідно до п.1 ст.273 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

На думку суду, факт родинних відносин між заявником та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 підтверджується поданими заявником письмовими доказами, зокрема копіями свідоцтв про смерть № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , архівною довідкою №О-415/01-1 від 27.01.2021 року, №О-415/01-2 від 27.01.2021 року, копіями свідоцтв про одруження № НОМЕР_3 , копією виписки з по господарських книг №673.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 , підтверджений належними доказами та не був спростований відповідачем. З огляду на вказане, суд вважає вимоги про встановлення факту родинних відносин обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 06 травня 2019 року по справі № 196/1157/16(№ 61-27722св18) виклав наступні висновки: «Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.»

Суд відзначає, що звертаючись до суду із позовом ОСОБА_1 зазначала про те, що перешкодою для своєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини слугував відсутність інформації про наявність майна спадкодавця.

Оцінюючі вказані доводи на відповідність їх ознаці поважності суд приймає до уваги те, що з поданих позивачем інформації вбачається, що позивач не знала про наявність у ОСОБА_2 державного акту на земельну ділянку. Про те, що позивач має право на оформлення спадщини вона дізналася в червні місяці 2023 року, коли в документах померлої знайшла державний акт на земельну ділянку та звернулась до адвоката.

На переконання суду, вказані докази доводять поважність причин пропуску позивачем строків для прийняття спадщини, а тому суд вважає за можливе задовольнити позов в цій частині та встановити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати суд покладає на позивача

Керуючись ст. 10, 12, 81, 258, 259, 263 - 265, 315-319 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Красятицької селищної ради Вишгородського району Київської області, про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити

Встановити факт родинних відносин , а саме, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася в с.Березівка дзержинського району Житомирської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та рідною тіткою ОСОБА_1

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 - один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати покласти на позивача.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.П. Гончарук