КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Гуля В.В.,

суддів Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.

за участю секретаря судового засідання Линок В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, приватний нотаріус Києво-Святошинського району Київської області Нікітенко Вікторія Вікторівна про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, приватний нотаріус Києво-Святошинського району Київської області Нікітенко В.В. про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 червня 2023 року позов залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 липня 2022 року, якою було накладено арешт на житловий будинок, позначений на плані літерою «А», готовністю 67%, огорожа позначена на плані №1-5, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24); земельну ділянку, кадастровий номер :01:100:0282, площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24) та заборонено державним та приватним нотаріусам, суб`єктам державної реєстрації прав посвідчувати, реєструвати цивільно-правові угоди, та вчиняти будь-які інші нотаріальні та реєстраційні дії щодо житлового будинку, позначений на плані літерою «А», готовністю 67%, огорожа позначена на плані №1-5, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24) та земельної ділянки, кадастровий номер :01:100:0282, площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24).

Не погоджуючись з указаною ухвалою, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 13 червня 2023 року подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження судового розгляду.

Вважає оскаржувану ухвалу незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що 02 червня 2023 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав клопотання про зупинення провадження.

05 червня 2023 року суд першої інстанції у судовому засіданні не розглянув клопотання про зупинення провадження та безпідставно залишив позов без розгляду.

Зауважує, що суд першої інстанції дав неправильну оцінку клопотанню, поданому 02 червня 2023 року через сервіс «Електронний суд», та помилково вважав дане клопотання про зупинення провадження у справі клопотанням про відкладення розгляду справи, що призвело до неправильних дій суду.

Вказує, що суд залишив поза увагою наявність клопотання представника позивача про розгляд питання про зупинення провадження у справі без його участі та участі позивача. Наявність згоди представника позивача на розгляд справи без його участі виключає можливість постановлення ухвали про залишення позову без розгляду з підстав неявки у судове засідання.

02 серпня 2023 року до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з огляду на наступне.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції керувався положенням пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та виходив того, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судових засідань, повторно не з`явилися в судове засідання та не надали суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Скасовуючи заходи забезпечення позову, послався на частину дев`яту статті 158 ЦПК України, якою передбачено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах закону.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За вимогами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, а судові повідомлення - судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Отже, правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, яка у такому разі визначається як друга поспіль неявка, при ненадходженні від нього заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Оскаржуваною ухвалою залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 з підстав повторної неявки його та його адвоката в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи у їх відсутність.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 липня 2022 року відкрито провадження у даній цивільній справі та постановлено розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 27 жовтня 2022 року на 10:50.

30 січня 2023 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 19 квітня 2023 року на 11:00.

Представник позивача ОСОБА_2 був особисто присутнім у судовому засіданні та відповідно до наявної у матеріалах справи розписки був повідомлений про призначене на 19 квітня 2023 року судове засідання (т. 1 а.с. 185).

18 квітня 2023 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з відбуттям у відрядження в період з 17 по 20 квітня 2023 року.

Протокольною ухвалою суду від 19 квітня 2023 року з цих підстав оголошено перерву до 05 червня 2023 року на 11:40.

02 червня 2023 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_2 надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, в якому заявник просив:

- зупинити провадження у справі №369/6314/22 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №759/15306/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення коштів, що перебуває у провадженні Святошинського районного суду м. Києва;

- вирішити питання за заявою про зупинення провадження у справі без участі позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2

- у судовому засіданні 05 червня 2023 року не вирішувати будь-які інші питання, окрім вирішення питання про зупинення провадження за даною заявою;

- у разі відмови у задоволенні заяви про зупинення провадження у справі - відкласти судовий розгляд на іншу дату, про яку повідомити представника позивача.

З протоколу судового засідання від 05 червня 2023 року вбачається, що у судове засідання, призначене на 05 червня 2023 року на 14:00 год., позивач та його представник не з`явилися.

У судовому засіданні заслухано думку представника відповідача з приводу клопотання сторони позивача про зупинення провадження у справі та протокольною ухвалою від 05 червня 2023 року у задоволенні цього клопотання відмовлено, оскільки з тих підстав, на які посилається представник позивача у своєму клопотанні, суд не вбачав за необхідне зупиняти провадження у справі.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову (заяви) без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Матеріалами справи встановлено, що сторона позивача була належним чином та завчасно повідомлена про судові засідання, призначені на 19 квітня 2023 року та 05 червня 2023 року.

Клопотання про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, згідно прохальної частини поданого 02 червня 2023 року клопотання, стосувалось виключно вирішення питання про зупинення провадження, щодо будь-яких інших процесуальних рішень суду представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просив розгляд справи відкласти, не зазначивши при цьому про жодні поважні причини неявки його та ОСОБА_1 у судове засідання.

Отже, місцевий суд правильно вважав, що позивач та його представник не надали суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Таким чином, суд першої інстанції, розглянувши заявлене стороною позивача клопотання про зупинення провадження у справі, установивши, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися в судове засідання, не скористалися своїм правом подати заяву про розгляд справи за їх відсутності, дійшов правильного висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду незалежно від поважності причин такої неявки.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 12 серпня 2022 року у справі №686/32906/19.

При цьому, колегія зауважує, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.

З матеріалів справи вбачається та судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 липня 2022 року у даній справі задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову та накладено арешт на житловий будинок, позначений на плані літерою «А», готовністю 67%, огорожа позначена на плані №1-5, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24); земельну ділянку, кадастровий номер :01:100:0282, площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24) та заборонено державним та приватним нотаріусам, суб`єктам державної реєстрації прав посвідчувати, реєструвати цивільно-правові угоди, та вчиняти будь-які інші нотаріальні та реєстраційні дії щодо житлового будинку, позначений на плані літерою «А», готовністю 67%, огорожа позначена на плані №1-5, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24) та земельної ділянки, кадастровий номер :01:100:0282, площею 0,1 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24).

Відповідно до частини дев`ятої статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Виходячи зі змісту вказаної норми статті 158 ЦПК України, у разі якщо суд залишає без розгляду позовну заяву, він зобов`язаний зазначити у відповідній ухвалі і про скасування вжитих у справі заходів забезпечення позову, тобто скасування за таких обставин заходів забезпечення позову є не правом суду, а обов`язком.

Отже, місцевий суд, пославшись на частину дев`яту статті 158 ЦПК України, правильно скасував заходи забезпечення позову, оскільки у випадку залишення позову без розгляду суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Доводи апеляційної скарги спростовуються матеріалами справи та встановленими судом обставинами.

За таких обставин, аргументи апеляційної скарги не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі, не спростовують правильних висновків суду щодо залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову, а також не свідчать про порушення судом норм процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.

Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін як такої, що є законною та обґрунтованою.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 червня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий В.В. Гуль

Судді Ю.О. Матвієнко

Я.С. Мельник