Провадження № 2/756/106/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Яценко Н.О.,

за участю секретаря Євтушик В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг» - адвоката Череди Тамари Миколаївни про заміну сторони відповідача правонаступником по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа : служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та заборону вчиняти реєстрацію, -

в с т а н о в и в :

Позивач в жовтні 2019 року звернувся до суду з позовними вимогами до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та просить суд звернути стягнення на підставі договору іпотеки першої черги № РСL-007/067/2007 від 27 квітня 2007 року на заставлене майно - квартира АДРЕСА_1 , загальна площа якої згідно з правовстановлюючими документами складає 44,90 кв.м., та належить на праві власності ОСОБА_4 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» шляхом проведення прилюдних торгів, встановивши початкову ціну на рівні не нижчому за звичайні ціни за цей вид майна, на підставі оцінки , проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Кошти отримані від реалізації заставленого майна направити на погашення заборгованості в сумі 64798,03 доларів США перед ТОВ «ОТП Факторинг Україна» за кредитним договором СNL-007/067/2007 від 27 квітня 2007 року; виселити з незаконно займаної квартири, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Заборонити реєстрацію місця проживання будь-яких осіб в квартирі за адресою , що знаходиться АДРЕСА_2 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Яценко Н.О.

Ухвалою від 18.10.2019 року по справі відкрито провадження та розгляд справи призначено в загальному провадженні.

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 був зареєстрований в період з 23.01.1998 року по 19.07.2017 року.

Як убачається з відповіді Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ОСОБА_4 19.07.2017 року знято з реєстрації у зв`язку зі смертю. (а.с.144)

Ухвалою від 01.07.2021 року судом витребувано у Оболонського районного у м.Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) копію актового запису про смерть ОСОБА_4 та з 11-ї державної нотаріальної контори копію спадкової справи стосовно майна померлого ОСОБА_4 .

В лютому 2022 року до суду надійшла копія спадкової справи стосовно майна померлого ОСОБА_4 з якої убачається, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.178)

Розгляд справи неодноразово відкладався з об`єктивних причин.

22.06.2023 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представника позивача в якому вона посилається на те, що 26.04.2023 року ознайомилася з матеріалами справи в приміщенні суду та при ознайомленні було з`ясовано, що один із учасників справи помер (про факт чого ані боржницею/позичальницею ОСОБА_1 , ані спадкоємицею ОСОБА_2 не було сповіщено кредитора). Після ознайомленні зі справою позивачем була направлена вимога кредитора до 11-ї Київської державної нотаріальної контори, яка долучена до спадкової справи.

Також посилаються на те, що після ознайомлення зі справою дізналися, що предмет іпотеки отримано у спадок онукою померлого - ОСОБА_2 , а тому посилаючись на ч.3 ст.51 ЦПК України просить суд замінити відповідача ОСОБА_4 в частині позовних вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки з ОСОБА_4 на ОСОБА_2 , яка є співвідповідачем у цій справі за вимогою про виселення з займаної квартири, яка є предметом іпотеки.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Позивач подав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідачі причини неявки не повідомили, суд вважає за можливе вирішити клопотання без участі сторін.

Дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст.ст. 25, 30 ЦК України, ст.ст.46-48 ЦПК України позов може бути поданий лише до особи (відповідача), яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність.

Згідно з частиною 1 статті 42, статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

У зв`язку з тим, що відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , припинилась і його цивільна процесуальна правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки).

Зважаючи на це, а також те, що смерть відповідача мала місце до пред`явлення даного позову до суду, останній не набув цивільної процесуальної правоздатності у даному цивільному процесі, тобто не може бути стороною у даній справі.

Згідно із статтею 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

За змістом наведеної норми процесуального права процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, та лише у разі, коли фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наведеного вбачається, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб. Такі висновки суду узгоджуються з правовою позицію викладеною в постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 489/4072/16-ц (провадження № 61-1630 св 17), аналогічна позицію була висловлена і Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ висловленою в ухвалі від18листопада 2015року в справі №6-20987ск15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» до ОСОБА_3 про звернення стягнення та визнання права на предмет іпотеки.

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим.

В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В даному випадку відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою в жовтні 2019 року, тобто на момент звернення із позовом до суду відповідач вже помер.

Якщо позов пред`явлено до померлої особи, то провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок на підставі аналізу наведених норм процесуального права, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15квітня 2020 року у справі №203/201/19 (провадження №61-20609св19),в постанові Верховного Суду від 18грудня 2019року у справі №321/1118/16-ц(провадження№ 61-28917св18), в постанові Верховного Суду від 25вересня 2019року у справі №183/303/16 (провадження №61-10982св18),в постанові Верховного Суду від 21серпня 2019року у справі №405/5728/16-ц(провадження №61-29815св18),в постанові Верховного Суду від 24липня 2019 року у справі № 621/1867/15-ц(провадження№ 61-27512св18),у постанові Верховного Суду від 14лютого 2018року у справі № 310/10284/15-ц (провадження № 61-2717св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Крім того, у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14-ц (провадження № 61-5330св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати, міститься висновок про те, що чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог частини четвертої статті 25 ЦК України припинено.

Оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч.4 ст.25 ЦК України припинена, а тому в даному випадку позовна заява до цієї особи не підлягає розгляду у судах в порядку цивільного судочинства.

За вказаних обставин, суд доходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про заміну відповідача та вважає, що провадження по даній справі підлягає закриттю в частині позовних вимог до померлого ОСОБА_4 щодо звернення стягнення та предмет іпотеки, виселення та зобов`язання вчинити дії .

На підставі викладеного та керуючись ст.255 ч.1 п.1 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг» - адвоката Череди Тамари Миколаївни про заміну сторони відповідача правонаступником.

Закрити провадження по справі в частині позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_4 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та заборону вчиняти реєстрацію.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.О. Яценко