10.10.2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 642/3048/23

Провадження № 2-о/642/131/23

10 жовтня 2023 року

м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Петрова Н.М., розглянувши цивільну справу за заявою керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова, діючого в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про визнання спадщини відумерлою та передачу спадкового майна у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради,-

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2023 керівник Київської окружної прокуратури м.Харкова Е.Новіков звернувся до Ленінського районного суду м.Харкова з заявою в інтересах держави в особі Харківської міської ради, в якій просить визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та складається з 28/100 квартири АДРЕСА_1 відумерлою та передати її у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради.

Ухвалою суду від 14.06.2023 заяву керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова Е.Новікова про визнання спадщини відумерлою повернуто заявнику.

Постановою Харківського апеляційного суду від 11.09.2023 апеляційну скаргу керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова задоволено, ухвалу Ленінського районного суду м.Харкова від 14.06.2023 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 29.09.2023 року заяву керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова, діючого в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про визнання спадщини відумерлою та передачу спадкового майна у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали суду, яку 29.09.2023 року заявник отримав, а саме: не надано повноважень керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова Новікова Е. з правом підпису відповідних документів, заявнику необхідно визначитися зі змістом позовних вимог, додати копії самої заяви про визнання спадщини відумерлою та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, сплатити судовий збір у розмірі 1342,00 грн.

04.10.2023 року до Ленінського районного суду м.Харкова від керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова Е.Новікова надійшла заява про усунення недоліків, однак у встановлений судом строк станом на 10.10.2023 недоліки заяви в повному обсязі не усунено, а саме: до матеріалів справи не додано документів, які підтверджують сплату судового збору.

Суд звертає увагу, що прокурор є суб`єктом сплати судового збору в позовах, з якими він звертається в інтересах держави.

Таку правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 5 жовтня 2022 року у справі № 923/199/21 (провадження № 12-1гс22).

Так, ВП ВС неодноразово зазначала, що у разі, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах.

Велика Палата ВС також акцентувала на тому, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Отже, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі відповідного уповноваженого органу, прокурор не замінює цей орган у судовому процесі, однак і не виконує функцію його представництва, оскільки представляє державу та є окремим самостійним суб`єктом звернення.

У положеннях статей 123, 129 ГПК України визначено загальний порядок розподілу судових витрат між сторонами у справі та іншими учасниками справи, що ґрунтується на засаді обов`язковості відшкодування судових витрат особи, на користь якої ухвалено судове рішення, за рахунок іншої особи, яка в цьому спорі виступає її опонентом.

За змістом статей 42, 46, 53, 56 ГПК прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, набуває статусу сторони у справі - позивача лише у випадках, передбачених процесуальним законом, однак у разі відкриття провадження у справі за поданим ним позовом він має ті ж права та обов`язки, що їх має й позивач, за винятком права укладати мирову угоду.

Отже, як констатувала Велика Палата Верховного Суду, звертаючись із позовом в інтересах держави, прокурор є суб`єктом сплати судового збору й самостійно здійснює права та виконує обов`язки, пов`язані з розподілом судових витрат.

Всупереч вищезазначених норм закону, керівником Київської окружної прокуратури м.Харкова Е.Новіковим не виконано ухвалу суду від 29.09.2023 року про залишення заяви без руху, недоліки заяви про визнання спадщини відумерлою в повному обсязі не усунені, а саме: не сплачено судовий збір, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про повернення заяви про визнання спадщини відумерлою заявнику.

Так, згідно ч.4 ст.10 ЦПК України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Згідно з ч. 3ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цьогоКодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки заявник у зазначений в ухвалі строк не усунув в повному обсязі недоліки заяви, її слід вважати неподаною і повернути заявнику.

Таким чином, заява керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова, діючого в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про визнання спадщини відумерлою та передачу спадкового майна у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради підлягає поверненню заявнику.

У відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.175,177,185, 260, 261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова, діючого в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про визнання спадщини відумерлою та передачу спадкового майна у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали направити заявнику для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Наталя ПЕТРОВА