Справа № 755/2290/22
"26" вересня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: Гончарука В.П.,
за участю секретаря: Гриценко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик Олексій Вікторович, про визнання правочину недійсним, суд, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання договору купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1 , що був укаладений 3 червня 2021 р. та скасувати право власності на квартиру ОСОБА_2 на спірну квартиру АДРЕСА_1 .
Свої вимог позивач обґрунтовує тим, що позивач є батьком ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після його смерті відкрилася спадщина та спадкове майно складалося з квартири АДРЕСА_1 .
Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті його сина ОСОБА_3 .
Своєчасно позивач не зміг оформити правовстановлюючі документи в порядку спадкування на спірну квартиру в зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів, а також в зв`язку з перебування на тимчасово окупованій території України, а саме проживанням в м. Донецьк.
В ході підготовки документів для отримання спадщини позивачу стало відомо, що спірна квартира АДРЕСА_1 була відчужена за договором купівлі - продажу 3 червня 2021р., та за даним договором продавцем виступав його син ОСОБА_3 , а покупцем був ОСОБА_2 , даний спірний договір було посвідчено приватним нотаріусом Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик О.В.
Вважає, що укладанням вказаного договору порушені його права як спадкоємця, обґрунтовуючи свою позиції посиланням на вимоги ст. ст.203,215, 1218,1268 ЦК України.
В судове засідання позивач надав заяву в якій просив слухати справу в його відсутність та просив позов задовольнити з обставин викладених в позовній заяві.
Відповідач в зал судового засідання не з`явився, про день, місце та час розгляду справи сповіщався належним чином за відомими суду адресами.
Від третьої особи до суду надійшла заява про слухання справи в його відсутність та ухвалення рішення у відповідності до вимог законодавства.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
Суд дослідивши матеріали справи дійшов наступного, що позивач ОСОБА_1 є батьком спадкодавця ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ( а.с. 10).
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено актовий запис від 26 квітня 2019 р. Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській обл. ( а.с.9, 63) .
За життя ОСОБА_3 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 , що була придбана спадкодавцем 3 травня 2012 р. на підставі договору купівлі - продажу.
Як убачається з матеріалів справи, що 2 червня 2021 р. приватним нотаріусом Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик О.В. було посвідчено договір купівлі - продажу спірної квартири АДРЕСА_2 , який було укладено між особою, що діяла як спадкодавець ОСОБА_3 ( продавець) та ОСОБА_2 ( покупець) ( а.с.12-14).
Тобто , як слідує з матеріалів справи, що оспорюваний правочин було укладено від імені ОСОБА_3 через понад 5 років після його смерті.
Частинами 1,2 ст. 203 ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
Статтею 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною ( сторонами ) вимог, які встановлені частиною першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Також статтею 216 ЦК України передбачено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а вразі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі - відшкодувати вартість того, за цінами, які існують на момент відшкодування
Як роз`яснено в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» №9 від 06.11.2009 (далі-Постанова), судам необхідно враховувати, що згідно із ст.ст. 4, 10 та 203 ЦК зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України). Відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.
Пунктом 8 Постанови визначено, що відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені ст. 203 ЦК України, на момент вчинення правочину.
Статтею 236 ЦК України також передбачено, що нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Статтею 1216 ЦК Укр аїни визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Також статтею 1218 даного Кодексу визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Крім того статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Як убачається оспорюваним правочином порушуються права позивача як спадкоємця після смерті спадкодавця ОСОБА_3 .
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства.
Згідно із ст.ст. 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку. Способами захисту цивільних прав та інтересів, можуть зокрема бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.
За приписами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст.ст. 12, 81ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору ( ст. 94 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З врахуванням викладеного суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду та підлягають задоволенню.
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України .
Керуючись ст. 203,215,216, 1261, 1268, 1218 ЦК України, ППВСУ №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 89, 141, 177,209, 210, 223, 247, 265, 280 ЦПК Укрїни, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик Олексій Вікторович, про визнання правочину недійсним - задовольнити частково.
Визнати недійсним договір купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1 , від 2 червня 2021 р. посвідченого приватним нотаріусом Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик О.В укладено від імені ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрованого в реєстрі за №151.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 992,4 грн.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повне судове рішення складено 26.09.2023 р .

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_5 ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 ІПН НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_4 ;

Третя особа: Приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської обл. Сушик Олексій Вікторович, адреса місця знаходження: АДРЕСА_5 ;

Суддя: