cправа № 492/1077/23
провадження № 2/492/588/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2023 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Гусєва Н.Д.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Служби у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми, визначення способів участі батька у вихованні дітей шляхом встановлення графіку систематичного спілкування з дітьми, -

встановила:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки, в якому просить визначити графік спілкування з дітьми, посилаючись на те, що 14 грудня 2014 року між сторонами був зареєстрований шлюб, від якого мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя між сторонами не склалося, у зв`язку з чим вони проживають окремо. Задля забезпечення інтересів дітей між сторонами було досягнуто домовленості про проживання дітей разом з відповідачкою, а відповідачка не перешкоджатиме позивачу у спілкуванні з дітьми, однак відповідачка має намір виїхати разом з дітьми в іншу країну на постійне місце проживання, що унеможливить подальше спілкування позивача з дітьми, який має на це право. Посилаючись на те, що відповідачка не дозволяє позивачу приймати участь у вихованні дітей, внаслідок чого діти не знають батьківської любові, позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.

Ознайомившись з позовною заявою, поданою представницею позивача, та документами, доданими до неї, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до вимог ст. 52, ст. 53 ЦПК України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, згідно ст. 19 СК України обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ст. 56 ЦК України органами опіки та піклування є зокрема виконавчі органи міських рад.

Всупереч зазначених норм, до участі у справі в якості третьої особи залучено Службу у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, що є порушенням ст. 56 ЦК України. Також, позивач не зазначає чи заявляє вказана третя особа самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці кого виступає вказаний учасник процесу та не наводить жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки третьої особи.

Отже, позивачеві необхідно визначитися з відповідним органом опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, відповідно до вимог ст. 56 ЦК України, участь якого є обов`язковою відповідно до вимог ст. 19 СК України, зазначити чи заявляє третя особа самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці кого виступає третя особа із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме залученої третьої особи, зазначивши відповідні обґрунтування.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак представницею позивача у позовній заяві не зазначено доказів, які підтверджують: укладення шлюбу між сторонами (свідоцтво про шлюб тощо); спільне проживання дітей з матір`ю (довідка тощо); наміру відповідачки змінити місце постійного проживання з України до іншої країни; порушення відповідачкою ст. 155 СК України; позбавлення відповідачкою права позивача на участь у вихованні дітей; звернення до відповідачки щодо вирішення питання участі у спілкуванні позивача з дітьми та у їх вихованні та відмови відповідачки у наданні такої згоди, тобто, що відповідачка порушила його право, яке він просить поновити у судовому порядку.

Згідно з вимогами п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ст. 158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частини перша, друга статті 159 СК України).

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. І лише після того, коли один із батьків ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

Однак позивачем в позовній заяві не зазначено доказів його звернення до органу опіки та піклування щодо розв`язання спору щодо його участі у вихованні дітей з метою встановлення порядку його участі у спілкуванні та вихованні дітей, тому позивачу до позову необхідно додати рішення органу опіки та піклування про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкування з ними того з батьків, хто проживає окремо від них.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року по справі № 638/18531/16-ц.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачки, яка як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаною з тим, які вимоги до неї заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п/п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, позивач у прохальній частині заявив дві вимоги немайнового характеру: про усунення перешкод у вихованні дитини; про визначення способу участі батька у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, проте позивачем в позовній заяві зазначено, що ним сплачено судовий збір в розмірі 1073,60 грн., однак до позовної заяви не додано доказу сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн. за кожну вимогу немайнового характеру про визначення способу участі батька у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, тобто 2147,20 грн. (1073,60 + 1073,60).

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Служби у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми, визначення способів участі батька у вихованні дітей підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище, протягом десяти днів з дня отримання заявником копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачу.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості позивачів та відповідачів.

Також, вважаю за необхідне роз`яснити позивачу, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Служби у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми, визначення способів участі батька у вихованні дітей залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.