Справа № 233/149/22
Провадження № 2/204/3795/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2022 року адвокат Корнієнко А.А. звернувся до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області із позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 січня 2022 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано на розгляд до Красноарміського міськрайонного суду Донецької області.

17 лютого 2022 року матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу надійшли до Красноармійського районного суду Донецької області.

21 лютого 2022 року ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Згідно ч.7 ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду.

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні запроваджено воєнний стан, дія якого продовжена до теперішнього часу.

У відповідності до розпорядження Голови Верховного Суду від 08.04.2022 №17/0/9-22 у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя під час воєнного стану територіальна підсудність справ Красноармійського міськрайонного суду Донецької області визначена Красногвардійському районному суду м.Дніпропетровська.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2023 року, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано визначеному у справі головуючому судді Токар Н.В.

На виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, з метою визначення підсудності, 05 жовтня 2023 року судом був зроблений запит до Єдиного державного демографічного реєстру, та того ж дня отримано відповідь №258462 про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ознайомившись із поданою позовною заявою, вважаю, що дана заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що датою звернення до суду із позовною заявою є 18.01.2022 року, відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року становить 2 481 гривні. Із розрахунку 2 481*0,4 судовий збір дорівнює 992 гривні 40 копійок.

Таким чином, при подачі позовної заяви 18.01.2022 року позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому, вважаю за необхідне, залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175,185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар