Справа № 953/5573/23
Провадження № 2/953/3363/23
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 жовтня 2023 року м. Харків
Київський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Бобко Т.В.
секретар судових засідань Прихненко Г.Д.,
учасники справи:
відповідач ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про стягнення неустойки (пені) від суми несплачених аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -
Короткий зміст позовних вимог.
Аргументи учасників справи.
Відповідач відзиву на позов не надав, з будь-якими клопотаннями та заявами до суду не звертався.
Рух справи.
Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 07 липня 2023 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у разі неявки в судове засідання відповідача.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей з Реєстру територіальної громади міста Харкова.
Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки та не подала відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
Рішенням Ленінського районного суду міста Харкова від 03 вересня 2020 року шлюб між сторонами розірваний.
Рішенням Ленінського районного суду міста Харкова від 17 грудня 2021 року из ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуті аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 3000 гривень, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 27 листопада 2020 року до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішення 01 лютого 2022 року Ленінським районним судом міста Харкова суду виданий виконавчий лист №642/6319/20 та відкрито виконавче провадження №68767185 з примусового виконання вказаного листа про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліментів в твердій грошовій сумі у розмірі 3000 гривень, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 27 листопада 2020 року до досягнення дитиною повноліття.
Як встановлено судом, вказаний виконавчий лист знаходиться на виконанні в Холодногірсько-Новобаварському відділі державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.
Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду
Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно зі статтею 196 цього Кодексу у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
Передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості по аліментам у добровільному порядку, а тому суд вважає доведеною ту обставину, що відповідач був обізнаний про свій обов`язок сплачувати аліменти, однак не вжив достатніх заходів для виконання такого обов`язку, не сплатив жодного платежу в рахунок сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини на виконання рішення суду. Крім того, відповідач не довів, що заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для нарахування неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Відповідно до висновків Верховного Суду, які зроблені Великою палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року по справі № 14-37цс18загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:
?p загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2 кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Велика Палата Верховного Суду України дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1%.
Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У своїй позовні заяві позивач просить стягнути суму неустойки (пені) від суми не сплачених аліментів за конкретний період з 27 листопада 2020 року по 01 червня 2023 року, здійснюючи розрахунок такої суми саме за вказаний період. Однак суд не приймає розрахунок неустойки (пені) від суми несплачених аліментів, який був проведений позивачем за період виникнення заборгованості з 27 листопада 2020 року по 01 червня 2023 року і за розрахунками позивача становить 452010 гривень.
Так, виходячи з висновків Верховного Суду, які зроблені Великою палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року по справі № 14-37цс18та використовуючи для розрахунку пені від суми несплачених аліментів наведену у зазначених висновках формулу, належна до сплати відповідачем на користь позивача неустойка (пеня) від суми несплачених аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 27 листопада 2020 року по 01 червня 2023 року, починаючи з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, в даному випадку це 01 грудня 2020 року, оскільки заборгованість по аліментам виникла 27 листопада 2020 року, до 01 червня 2023 року (в межах заявлених позовних вимог) становить 424050 гривень (3000Х1%Х912)+ (3000Х1%Х881)+ (3000Х1%Х850)+ (3000Х1%Х822)+ (3000Х1%Х791)+ (3000Х1%Х761))+ (3000Х1%Х730)+ (3000Х1%Х700)+ (3000Х1%Х669)+ (3000Х1%Х638)+ (3000Х1%Х608)+ (3000Х1%Х577)+ (3000Х1%Х547)+ (3000Х1%Х516)+ (3000Х1%Х485)+ (3000Х1%Х457)+ (3000Х1%Х426)+ (3000Х1%Х396)+ (3000Х1%Х365)+ (3000Х1%Х335)+ (3000Х1%Х304)+ (3000Х1%Х273)+ (3000Х1%Х243)+ (3000Х1%Х212)+ (3000Х1%Х182)+ (3000Х1%Х151)+ (3000Х1%Х120)+ (3000Х1%Х92)+ (3000Х1%Х61)+ (3000Х1%Х31)=424050 гривень).
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Щодо судових витрат.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, суд покладає судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи ту обставин, що суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, а позивач відповідно до вимог ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 1073,60 гривень.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про стягнення неустойки (пені) від суми несплачених аліментів на утримання неповнолітньої дитини - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у сумі 1073,80 гривень.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем безпосередньо до Харківського апеляційного суду в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 .
Суддя Т.В. Бобко