Справа № 366/997/23
Провадження № 2/366/269/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

14 вересня 2023 року Іванківський районний суд Київської області в складі: головуючого - судді Ткаченка Ю.В., при секретарі - Морозовій Я.Р., розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у відкритому судовому засіданні в смт. Іванків Київської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Лубенський відділ ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Суми) про оспорювання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі Відповідач), треті особи: ОСОБА_3 (далі Третя особа 1), Лубенський відділ ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Суми) (далі Третя особа 2) про оспорювання батьківства.

В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач посилається на те, що 10 серпня 2017 року між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, який зареєстрований у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, за актовим записом № 1543.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач народила дитину ОСОБА_4 .

Батьком народженої дитини, згідно ст. 133 Сімейного кодексу України, записано відповідача. Позивач з цим не згодна, оскільки фактично шлюбні відносини з відповідачем припинились з вересня 2017 року, з цього часу вони припинили проживати разом, та відповідно у них не було ніяких відносин, що передують народженню дитини.

З вересня 2019 року позивач перебуває у фактичних шлюбних відносинах з іншим чоловіком - ОСОБА_3 (третя сторона по справі), який, як зазначає позивач, є біологічним батьком народженої дитини, свого батьківства він не заперечує та бажає, щоб у актовому записі про народження сина ОСОБА_5 , батьком був записаний саме він, та син носив його прізвище і по батькові. Як підтвердження даного акту ОСОБА_3 подано заяву про своє батьківство, справжність підпису на заяві посвідчено приватним нотаріусом Лубенського районного нотаріального округу Стромко І.В. 23.05.2022 року та зареєстрованого в реєстрі № 129.

У зв`язку з наведеними обставинами, позивач просить суд виключити з актового запису про народження ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Лубни Полтавської області, Україна, актовий запис про народження № 144 від 06.05.2022 року, складеного Лубенським відділом ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Суми) відомості про батька дитини: ОСОБА_2 та записати батьком дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; по батькові дитини змінити з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 ».

Ухвалою суду від 25 квітня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання на 25 травня 2023 року.

Підготовчий розгляд справи неодноразово відкладався з різних причин.

Ухвалою суду від 04 серпня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду на 14 вересня 2023 року на 09 год. 30 хв.

У судове засідання сторони не з`явилися, про розгляд справи судом повідомлені вчасно.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, у відповідності до ч. 11 ст. 128 ЦПК України на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення.

Враховуючи вимоги частини 11 статті 128 ЦПК України «з опублікуванням оголошення про виклик, відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Однак, ОСОБА_2 відзив, заяв та клопотань не надіслав.

Третя особа: ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі.

Третя особа: Лубенський відділ ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Суми) звернулися до суду з клопотанням про розгляд справи без участі представника відділу.

За змістом ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явився без поважних причин або без повідомлення причин неявки, не подав відзив на позов, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги позивача слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно положень до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 10 серпня 2017 року в Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, за актовим записом № 1543 зареєстрували шлюб /а.с. 8/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_6 , батьками якого вказано « ОСОБА_2 та ОСОБА_11 » /а.с 9/.

Відповідно до ст. 125 СК України права батька та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 138 Сімейного кодексу України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька дитини з актового запису про народження дитини.

Вимога матері про виключення запису про її чоловіка, як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Згідно заяви, посвідченої 23 травня 2022 року приватним нотаріусом Любенського районного нотаріального округу Полтавської області Стромко І.В. та зареєстрованої в реєстрі за № 129, ОСОБА_3 визнав себе батьком дитини ОСОБА_6 , народженої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 , місце народження дитини: Україна, Полтавська область м. Лубни. У даній заяві ОСОБА_3 просить виключити відомості про ОСОБА_2 , як батька дитини, з актового запису про народження та записати його батьком дитини у актовому записі про народження ОСОБА_6 , № 144 від 06 травня 2022 року, складеному Лубенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Суми) /а.с. 10/.

З акту, складеного 15.05.2022 року комісією вуличного комітету Лубенської міської ради Полтавської області та її членів, вбачається, що ОСОБА_3 , 1986 р.н., фактично проживає з ОСОБА_1 в громадянському шлюбі 3,5 роки, виховує дитину дружини, ведуть спільне господарство, ІНФОРМАЦІЯ_1 народився їх спільний син - ОСОБА_5 /а.с. 11/.

Згідно п. 11 Постанови ПВСУ «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід ураховувати, що оспорити батьківство мають право: особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини.

Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011за № 55/18793), підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

За приписом пункту 2.16.7 даних Правил, на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду.

Враховуючи, що позивач є матір`ю дитини, народженої в шлюбі, звернулася до суду з вимогою про виключення запису про її чоловіка, як батька дитини, з актового запису про народження дитини, а також те, що ОСОБА_3 подав заяву про визнання батьківства, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Позивачем при подачі позову до суду сплачений судовий збір /а.с. 17/.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.263-265, ЦПК України, ст. 136 СК України, ст.7 Конвенції «Про права дитини» від 20.11.1989 р., суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Лубенський відділ ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Суми) про оспорювання батьківства - задовольнити.

Виключити з актового запису про народження ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Лубни Полтавської області, Україна, актовий запис про народження № 144 від 06.05.2022 року, складеного Лубенським відділом ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Суми) відомості про батька дитини: ОСОБА_2 та записати батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , змінити прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; по батькові дитини змінити з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 ».

Судові витрати залишити за позивачем.

Копію заочного рішення не пізніше двох днів з дня його проголошення направити відповідачу рекомендованим листом з повідомленням.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення (14 вересня 2023 року).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відомості про учасників сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_3

Третя особа 1 : ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2

Третя особа 2: Лубенський відділ ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Суми), адреса: Полтавська область м. Лубни вул. Гагаріна,20

Суддя: Юрій ТКАЧЕНКО