Справа № 750/1425/23
Провадження № 2/750/490/23
11 жовтня 2023 року м. Чернігів
Деснянський районний суд міста Чернігова у складі:
Головуючого судді Требух Н.В.
За участі секретаря судового засідання Галета Ю.В.
розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного справу за позовом Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації
сторони не з`явились,-
встановив:
В провадженні Деснянського районного суду м.Чернігова перебуває справа за позовом Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України до ОСОБА_1 про визнання недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, викладену у листі-зверненні б/н від 31.01.2023 року ОСОБА_1 , де зазначається: «Уся зазначена інформація свідчить про корупційні діяння на підприємствах в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України!!!», зобов`язання ОСОБА_1 спростувати недостовірну інформацію у такий же спосіб, у який вона була поширена, а саме шляхом направлення листа на адресу Адміністрації держспецзв`язку зі спростуванням.
9 та 10 жовтня 2023 року через систему «Електронний суд» сторони подали заяву про затвердження мирової угоди, відповідно до якої домовилися, що відповідач з метою мирного врегулювання спору зобов`язується в строк до 31.10.2023 року спростувати поширену ним недостовірну інформацію у спосіб у який вона була поширена раніше, а саме шляхом направлення на адресу позивача відповідного листа-спростування, а позивач зобов`язується прийняти цей лист.
В судове засідання сторони не з`явились.
Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.
Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі №554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі №520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №209/3085/20).
Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Згідно з п.1 ч.2 ст.16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права, що однаково означає як наявність права, так і його відсутність або й відсутність обов`язків.
За змістом ч.3 ст.16 ЦК України вбачається, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Пославшись на можливість особи скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права у суді, який визначається законом чи договором, законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст.ст.55, 124 Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
Згідно ст.207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов`язків сторін та предмета позову. Тобто, мирова угода - це досягнута між сторонами в ході судового розгляду і під контролем суду заснована на взаємних поступках угода, яка по новому визначає їх суб`єктивні права та обов`язки. Метою такої угоди є врегулювання спору між самими сторонами, а її умови можуть стосуватися лише прав та обов`язків сторін та предмету спору. Не може визнаватися судом мирова угода, в якій нічого не вирішено про долю заявлених позивачем вимог і умови якої не пов`язані зі спірними правовідносинами, так як така угода не приведе до усунення конфлікту.
При визнанні мирової угоди цивільний процесуальний закон покладає на суд обов`язок перевірити чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз`яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди.
За положеннями ч.5 ст.207 ЦПК України, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у визнанні мирової угоди і продовжує судовий розгляд.
Таким чином, виходячи із змісту ст.207 ЦПК України, укладена в цивільному процесі мирова угода породжує права та обов`язки для осіб не тільки процесуальні, а й матеріальні. Тому мирова угода має матеріальний зміст, укладається і затверджується судом у відповідності до вимог не лише цивільного процесуального права, а й з урахуванням цивільного права.
Судом встановлено, що зазначена мирова угода її зміст не відповідає вимогам цивільного законодавства, крім того, враховуючи предмет та підстави позову умови мирової угоди суперечать закону, а тому у суду відсутні правові підстави для визнання і затвердження мирової угоди.
Керуючись ст.ст.207, 259, 260, 273 ЦПК України, суд
У затвердженні мирової угоди, укладеної між Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та ОСОБА_1 по цивільній справі за позовом Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації - відмовити та продовжити судовий розгляд.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, окремому оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.В.Требух