КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи: №363/2656/21
номер провадження №22-ц/824/9535/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Білич І.М.

суддів Шебуєва В.А., Слюсар Т.А.

секретаря Рагушіній І.В.

за участі: представника позивача - Мосейчука О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Міжнародний Інвестиційний Банк» - Мойсейченка Олександра Вадимовича на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року, постановлену під головуванням судді Вишгородського районного суду Київської області Рудюка О.Д.,

у цивільній справі № 363/2656/21 за позовом Акціонерного товариства «Міжнародний Інвестиційний Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

в с т а н о в и л а:

У липні 2021 року АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за результатами розгляду якого просило стягнути з останніх в солідарному порядку заборгованість за кредитним договором № 2.19-РLD.104 від 25 квітня 2019 року.

01 листопада 2022 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання у якому ОСОБА_1 просила призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: Чи містить підпис отримувача на квитанції, яка в матеріалах справи є копія з оригіналу під назвою «Заява на видачу готівки №700835 прим. 1» від 25 квітня 2019 року, наявність збиваючих ознак, в порівняні з іншими документами підписаними в кредитному договорі 25 квітня 2019 року ? Також, просила зобов`язати АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» надати оригінал квитанції позначеною в матеріалах справи, як «Копія з оригіналом згідно», «Заява на видачу готівки № 700835 прим.1» від 25 квітня 2019 року, для дослідження.

В обґрунтування поданого клопотання зазначаючи, що позовні вимоги вона не визнає, кредитний договір № 2.19-РLD.104 від 25 квітня 2019 року підписано примусово під тиском, кошти за договором вона не отримувала, підпис на квитанції про отримання готівки зроблено іншою особою.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року призначено по справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експерту Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, з попередженням експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертам постановлено питання:

- чи містить підпис отримувача на квитанції, яка в матеріалах справи є копія з оригіналу під назвою «Заява на видачу готівки №700835 прим. 1» від 25 квітня 2019 року, наявність збиваючих ознак, в порівняні з іншими документами підписаними в кредитному договорі 25 квітня 2019 року?

Витрати по проведенню експертизи покладено на відповідача ОСОБА_1 .

Зобов`язано АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» надати оригінал квитанції позначеною в матеріалах справи, як «Копія з оригіналом згідно», «Заява на видачу готівки № 700835 прим.1» від 25 квітня 2019, для дослідження.

На час проведення експертизи та отримання висновку експерта провадження в цивільній справі № 363/2656/21 зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» - Мойсейченко О.В. подав апеляційну скаргу за результатами розгляду якої, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; стягнути з відповідачів судовий збір.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначаючи, що клопотання про призначення експертизи заявлено відповідачем-1 після закриття підготовчого засідання та задоволено судом, про що постановлено оскаржувану ухвалу поза межами підготовчого засідання. Питання щодо призначення експертизи, у підготовчих засіданнях, відповідачами не порушувалося, про намір та необхідність проведення експертизи, не повідомлялося. Жодних обґрунтувань неможливості подання клопотання в підготовчих засіданнях, відповідачем-1 наведено не було. Призначивши експертизу за вказаних обставин, судом першої інстанції було порушено принципи змагальності сторін. Також, судом першої інстанції не наведено доводів представника позивача, усно наданих у судовому засіданні, щодо неможливості задоволення клопотання відповідача-1 про призначення експертизи, оскільки це призведе до порушень п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України та принципу змагальності сторін.

Відзиву на апеляційну скаргу подано не було.

У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити з підстав, зазначених у ній.

ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, поважність причин неявки суду не повідомив (а.с.11 том 2).

ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до суду апеляційної інстанції не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, шляхом направлення рекомендованим листом судової повістки-повідомлення на їх поштові адреси (зазначені як у клопотанні про призначення експертизи так і у апеляційній скарзі). Однак, листи повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України свідчить про вручення повістки у день проставлення у поштовому повідомленні такої відмітки (аналогічний висновок про належне повідомлення сторони по справі зазначеним чином викладено у постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 638/20248/19) (т. ІІ а.с. 13-14, 16-17, 19-20).

Також відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 повідомлялися про розгляд справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Київського апеляційного суду ( а.с. 21 том 2)

Колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у відсутність осіб, що не з`явилися в силу вимог передбачених положеннями ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Задовольняючи клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин у справі необхідні спеціальні знання. Виходячи із заявлених позовних вимог та предмету доказування щодо отримання грошових коштів відповідачем від позивача, вважав, що існують підстави для задоволення клопотання щодо призначення експертизи.

Проте, погодитися з вказаними висновками суду першої інстанції не можна, виходячи з наступного.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами 1-3 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Так, предметом даного позову є стягнення заборгованість за кредитним договором № 2.19-РLD.104 від 25 квітня 2019 року. За матеріалами справи вбачається, що зазначений кредитний договір відповідачами не оспорюється. За таких обставин, призначення почеркознавчої експертизи знаходиться поза межами заявлених позовних вимог.

Крім того, ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями ст. 189 ЦПК України встановлено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04 серпня 2021 року відкрито провадження по даній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання (т. І а.с. 87-88).

Згідно протоколу судового засідання Вишгородського районного суду Київської області від 19 серпня 2022 року, у підготовчому засіданні призначеному на 19 серпня 2022 року були присутні: представник позивача - ОСОБА_5 ; відповідачі: ОСОБА_4 ; ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (т. І а.с. 164-165).

У вказаному підготовчому засіданні судом було постановлено на обговорення питання про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до розгляду по суті спору, проти чого, сторони не заперечували.

Протокольною ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19 серпня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

01 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи (т. І а.с. 172-173).

Вказане клопотання було вирішено у судовому засіданні призначеному на 10 квітня 2023 року, за результатами розгляду якого, постановлено оскаржувану ухвалу.

З вказаного вбачається, що клопотання про призначення експертизи було подано ОСОБА_1 та вирішено судом поза межами підготовчого засідання на стадії розгляду справи по суті, чим порушено п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

При цьому, ОСОБА_1 , за матеріалами справи, не була позбавлена можливості на звернення до суду з клопотанням про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття із зазначенням обґрунтованих причин для цього. Однак, зазначених дій не вчинила.

На вищевказані обставини суд першої інстанції належної уваги не звернув, у зв`язку з чим дійшов неправомірного висновку про наявність підстав для призначення по даній справі експертизи.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Щодо порушеного скаржником питання про стягнення судового збору за подання апеляційної скарги, слід зазначити, що зазначене питання підлягає вирішення судом під час прийняття судового рішення по суті спору.

Керуючись ст.ст.368, 372, 374, 379, 381-384,387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Міжнародний Інвестиційний Банк» - Мойсейченка Олександра Вадимовича задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 22 вересня 2023 року.

Суддя-доповідач:

Судді: