Провадження № 2-др/761/297/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2023 року суддя Шевченківський районний суд міста Києва Романишена І.П., ознайомившись з заявою позивача про стягнення судових витрат, а також клопотанням про долучення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов Олег Миколайович, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Юрій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням суду від 13.09.2023р. позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов Олег Миколайович, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Юрій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню було задоволено.

У вказаному рішенні суду не було вирішено питання щодо компенсації позивачу витрат на правничу допомогу, оскільки матеріали справи не містили відповідних доказів їх понесення.

До суду надійшла заява позивача про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн., а також клопотання представника позивача про долучення доказів, а саме: копії акта виконання робіт, договору про надання правничої допомоги, платіжного доручення.

У постанові Верховного Суду від 12.04.2023р. у справі № 626/133/21 висловлено висновок, що заява про ухвалення додаткового рішення є заявою з процесуальних питань, тож подання учасником справи заяви про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на правничу допомогу потрібно здійснювати із дотриманням вимог ЦПК України, встановлених для подання клопотань (заяв) з процесуальних питань. Суд має оцінювати заяву про ухвалення додаткового рішення на її відповідність вимогам статті 183 ЦПК України та у разі недотримання таких процесуальних вимог застосувати відповідні процесуальні наслідки.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За правилами ч.2 ст.183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Всупереч вказаній нормі, до заяви не долучено доказів надсилання учасникам цивільної справи заяви про стягнення судових витрат з додатками, що враховуючи обумовлений ч.3 ст.270 ЦПК України десятиденний термін ухвалення додаткового рішення, позбавляє ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» можливості подати до суду клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу та заперечень щодо співмірності понесених витрат, що в свою чергу порушує принцип змагальності в цивільному судочинстві.

Враховуючи, що заяву про стягнення судових витрат подано до суду за відсутності доказів направлення її копії з додатками іншим учасникам цивільної справи, в даному випадку підлягають застосуванню положення ч.4 ст. 183 ЦПК України.

Стосовно клопотання про долучення доказів, яке надійшло на електронну адресу суду від адвоката Бондаренка С.А., суд зауважує наступне.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Положеннями статті 14 ЦПК України регламентовано, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до пункту 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, адвокати реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Пунктом 16 вказаного положення визначено, що процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

У пункті 7.52. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023р. справа №204/2321/22 зроблено висновок, що вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

В свою чергу, у пунктах 12.2, 12.3 вказаної постанови зауважено, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

З викладеного вбачається, що процесуальним законом не передбачено такої можливості як подання адвокатами процесуальних документів в електронній формі шляхом їх надіслання на електронну адресу суду, в свою чергу адвокати наділені правом на подання відповідних документів в підсистемі «Електронний суд» та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

В даному випадку, клопотання адвоката про долучення доказів не сформовано в системі «Електронний суд», надійшло на електронну адресу Шевченківського районного суду м.Києва, що є не передбаченим ЦПК України способом подання процесуального документа, враховуючи статус суб`єкта подання заяви.

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 183, 270, 354-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про стягнення судових витрат, а також клопотання представника позивача про долучення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов Олег Миколайович, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Юрій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено 11.10.2023р.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА