Справа № 694/2349/23
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"03" жовтня 2023 р. м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д.І.,розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , тел.. НОМЕР_2 , адреса електронної пошти відсутня) в інтересах якого діє адвокат Бабенко Руслан Володимирович (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №502 від 31.08.2012 року, РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: вул.Благовісна, 68, м.Звенигородка, Черкаської області, тел.. НОМЕР_4 , адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, адреса: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку відсутні) про відшкодування заподіяної шкоди, -

в с т а н о в и л а:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування заподіяної шкоди.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Згідно із ч. 4 ст.177 ЦПК України,до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Питання пільг щодо сплати судового збору регулюється ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Посилання позивача на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено, що учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав звільняються від сплати судового збору, суддя не приймає до уваги, оскільки в даному випадку вимоги заявлені щодо відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та не пов`язані з захистом його прав, наданих відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

В постанові Великої Палати Верховного Суду № 545/1149/175-ц від 12 лютого 2020 року сформовано правову позицію, згідно з якою вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). При цьому, п. 13) ч. 1 ст. 13 Закону України «Про судовий збір» кореспондується із положеннями ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», якою передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Разом з цим, позов, з яким позивач звернувся до суду, не пов`язаний із захистом його прав, наданих відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» № 3551-XII, у зв`язку із чим відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 та п.п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, зі змінами, внесеними згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, які набрали чинності 01.09.2015 року, розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13 420, 00 грн.).

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп. за позовну вимогу майнового характеру за реквізитами для сплати судового збору до Звенигородського районного суду Черкаської області та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім цього, позивачем також зазначено вимогу щодо стягнення з відповідача суми моральної шкоди у розмірі 200000,00 грн., проте судовий збір за дану вимогу також не сплачено.

Відповідно до вимог пп.5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00 грн.).

Пунктом 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015 року, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грошима, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

За позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди має справлятися судовий збір в розмірі, встановленому Законом.

На підставі викладеного, позивачу,також, необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 грн. 00 коп. за реквізитами для сплати судового збору до Звенигородського районного суду Черкаської області та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати п`ти днів з дня вручення ухвали.

Виходячи з вищезазначеного, вважаю, що дана позовна заява подана з порушення вимог ст. 175 ЦПК України, у з в`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 133-140, 175, 185, 353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , тел.. НОМЕР_2 , адреса електронної пошти відсутня) в інтересах якого діє адвокат Бабенко Руслан Володимирович (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №502 від 31.08.2012 року, РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: вул.Благовісна, 68, м.Звенигородка, Черкаської області, тел.. НОМЕР_4 , адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, адреса: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку відсутні) про відшкодування заподіяної шкоди, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в п`тиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями175,177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч.3 ст.185 ЦПК України).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу до виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду в частині визначення розміру судового збору шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.І.Сакун