Справа № 216/6377/23
провадження № 2/216/2455/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2023 року Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Бутенко М. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Криворізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Биканова Ірина Миколаївна, про визнання права власності на житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

03.10.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Криворізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Биканова Ірина Миколаївна, про визнання права власності на житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами в порядку спадкування за законом.

Вивчивши позовну заяву та долучені до неї документи, доходжу наступного висновку.

Судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем не зазначені докази на підтвердження того, що він дійсно звертався до нотаріуса і отримав відмову у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Главою 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 року, передбачені обставини, при наявності яких нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно із п. 3 Глави 13 цього Порядку нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Свою позицію з цього приводу висловив в інформаційному листі від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 Вищий спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, зокрема, увагу суддів звернуто на те, що слід звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. У разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Як вбачається з п.9 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про судову практику розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні» отримання постанови про відмову вчиненні нотаріальної дії має важливе значення, оскільки з часу відмови обчислюється строк для звернення до суду, і надання належної оцінки обґрунтованості вимог позивача неможливо без з`ясування причин та мотивів відмови у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно ч. 5ст. 176 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Однак в матеріалах справи відсутня письмова обґрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за ним право власності на житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, між тим, у резолютивній прохальній частині, позивач не зазначає після смерті кого в порядку спадкування за законом він просить суд визнати за ним право власності на зазначений житловий будинок, не зазначено конкретний перелік господарських будівель та споруд, які входять до складу спадщини, та не визначено їх площу.

До заяви не додано довідку про склад сім`ї спадкодавця на час смерті.

В порушення ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначена ціна позову, судовий збір сплачено у мінімальному розмірі.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна. Позивачем не зазначена дійсна вартість нерухомого майна на момент звернення із позовом до суду, що позбавляє суд об`єктивної можливості визначити розмір судового збору, що підлягає сплаті при розгляді вищезазначеної справи.

Щодо визначення вартості нерухомого майна, суд звертає увагу позивача, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Таким чином, враховуючи вищезазначені вимоги закону, позивачу необхідно подати звіт про оцінку вартості нерухомого майна (акту оцінки майна) та копію кваліфікаційного свідоцтва оцінювача, та у разі необхідності доплатити судовий збір згідно вартості спірного майна.

Все це заважає здійсненню ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Крім того, позивачем, у разі відсутності можливості подати до суду докази, не подано заяви про витребування доказів по справі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, згідно положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, Проте право на звернення до суду не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що в даному випадку передбачений ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вище викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 175,176ЦПК України, зобов`язавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 175-176, 183, 185,187 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Криворізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Биканова Ірина Миколаївна, про визнання права власності на житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами в порядку спадкування за законом, залишити без руху з наданням часу позивачу для усунення недоліків, а саме: не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В. БУТЕНКО