КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Білич І.М., Березовенко Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Шаламай Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Прилуцької Ніни Миколаївни в інтересах Київської Митрополії Української Православної Церкви на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 09 травня 2023 року про призначення експертизи у складі судді Головко Ю.Г.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської Митрополії Української Православної Церкви, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , Релігійна організація «ІНФОРМАЦІЯ_7», Релігійна організація Місіонерське товариство (Місія) «Духовне просвітництво» Української Православної Церкви про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної (немайнової) шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до Київської Митрополії Української Православної Церкви про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

В ході розгляду справи 05 травня 2023 року позивачем було подане клопотання про призначення судово-лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, в обґрунтування якого зазначено, що під час розгляду даної справи по суті 21 березня 2023 року представники сторін позивача та відповідача, адвокати Волинець В.Т. та Прилуцька Н.М. надали суду довільні пояснення, обґрунтувавши правові позиції своїх довірителів наявними у даній справі доказами, зокрема: лінгвістичним дослідженням «ІНФОРМАЦІЯ_2», оприлюдненого ІНФОРМАЦІЯ_3 року в глобальній комп`ютерній мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4/ релігійною організацією «ІНФОРМАЦІЯ_5/), що на запит позивача від 10 лютого 2020 року (вхідний №131/47 від 14 лютого 2020 року), його підготував доктор філологічних наук, професор, головний науковий співробітник Інституту мовознавства ім. О. О. Потебні НАН України ОСОБА_16 та висновком експерта ОСОБА_17 №8559 за результатами семантико-текстуального дослідження, за поданою 05.11.2020 представником відповідача заявою до TOB «Незалежний інститут судових експертиз».

Позивач вважає, що щоб встановити, яку все ж-таки форму мають вислови: твердження чи оціночного судження, для цього необхідні спеціальні знання у сфері лінгвістики.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 09 травня 2023 року клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-лінгвістичної (сематико-текстуальної) експертизи задоволено.

Призначено по цивільній справі судово-лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу.

На вирішення експертизи поставлено питання:

1) Які об`єктивні значення мають слова, словосполучення, фрази, речення, зафіксовані у абзаці 5 «ІНФОРМАЦІЯ_2», оприлюдненого ІНФОРМАЦІЯ_6 о 15 годині 42 хвилини на ресурсах офіційного сайту релігійної організації «ІНФОРМАЦІЯ_7» (ІНФОРМАЦІЯ_8 в глобальній комп`ютерній мережі Інтернет за адресою ІНФОРМАЦІЯ_9/, зокрема:

«ІНФОРМАЦІЯ_10»;

«ІНФОРМАЦІЯ_11»;

«ІНФОРМАЦІЯ_12»;

«ІНФОРМАЦІЯ_13 »;

«ІНФОРМАЦІЯ_14.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_15.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_16».

2) Чи міститься в досліджуваних словах, словосполученнях, фразах, реченнях, зафіксованих у абзаці 5 «ІНФОРМАЦІЯ_2», оприлюдненого ІНФОРМАЦІЯ_6 о 15 годині 42 хвилини на ресурсах офіційного сайту релігійної організації «ІНФОРМАЦІЯ_7» (ІНФОРМАЦІЯ_17 в глобальній комп`ютерній мережі Інтернет за адресою ІНФОРМАЦІЯ_18 зокрема:

«ІНФОРМАЦІЯ_10»;

«ІНФОРМАЦІЯ_19»;

«ІНФОРМАЦІЯ_12»;

«ІНФОРМАЦІЯ_13 »;

«ІНФОРМАЦІЯ_14.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_15.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_20» інформація негативного характеру щодо особи позивача ОСОБА_1 .

3) Чи містяться в досліджуваних словах, словосполученнях, фразах, реченнях, зафіксованих у абзаці 5 «ІНФОРМАЦІЯ_2», оприлюдненого ІНФОРМАЦІЯ_6 о 15 годині 42 хвилини на ресурсах офіційного сайту релігійної організації «ІНФОРМАЦІЯ_7» (ІНФОРМАЦІЯ_21/) в глобальній комп`ютерній мережі Інтернет за адресою ІНФОРМАЦІЯ_22 , зокрема:

«ІНФОРМАЦІЯ_10»;

«ІНФОРМАЦІЯ_19»;

«ІНФОРМАЦІЯ_12»,

«ІНФОРМАЦІЯ_13 »

«ІНФОРМАЦІЯ_14.»,

«ІНФОРМАЦІЯ_15.»,

«ІНФОРМАЦІЯ_20» висловлювання образливого характеру щодо особи позивача ОСОБА_1

4) Чи є висловлювання в досліджуваних словах, словосполученнях, фразах, реченнях, зафіксованих у абзаці 5 «ІНФОРМАЦІЯ_2», оприлюдненого ІНФОРМАЦІЯ_6 о 15 годині 42 хвилини на ресурсах офіційного сайту релігійної організації «ІНФОРМАЦІЯ_7» (ІНФОРМАЦІЯ_17 в глобальній комп`ютерній мережі Інтернет за адресою ІНФОРМАЦІЯ_4/, зокрема:

«ІНФОРМАЦІЯ_10»,

«ІНФОРМАЦІЯ_23»;

«ІНФОРМАЦІЯ_24»,

«ІНФОРМАЦІЯ_25.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_26.»,

«ІНФОРМАЦІЯ_15.»;

«ІНФОРМАЦІЯ_20» виключно фактичними твердженнями або виключно оціночними судженнями.?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: 03057, м. Київ-57, вул. Смоленська, 6.

В апеляційній скарзі адвокат Прилуцька Н.М. в інтересах Київської Митрополії Української Православної Церкви посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповним з`ясуванням обставин справи просить скасувати оскаржувану ухвалу, оскільки вона є незаконною та необґрунтованою і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що клопотання про призначення судово-лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи подане позивачем вже після розгляду справи по суті, перед судовими дебатами, тобто без дотримання чітко встановленого процесуальним законодавством порядку подання доказів, оскільки відповідно до статті 83 ЦПК України повинен був подати їх разом з позовною заявою. Зміст клопотання не містить прохання до суду про встановлення додаткового строку для подання додаткових доказів, поновлення строку для подання клопотання про призначення експертизи.

Вказує, що суд першої інстанції у мотивувальній частині не вказав, які саме обставини неможливо встановити без висновку експерта та обмежився лише загальними фразами.

При призначенні експертизи суд першої інстанції не взяв до уваги наявні у справі лінгвістичне дослідження від 04 березня 2020 року, проведене головним науковим співробітником Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України, доктором філологічних наук, професором ОСОБА_16 за запитом позивача від 10 лютого 2020 року та висновок експерта ОСОБА_17 від 13 листопада 2020 року №9599, наданий за результатами семантико-текстуального дослідження, за поданою 05 листопада 2020 року представником відповідача заявою. Предметом обох досліджень були питання, які оскаржуваною ухвалою поставлені на вирішення експертам. Однак суд не надав їм оцінки, не навів аргументів щодо сумнівів у їх правильності, не надав оцінки доводам позивача про те, що лінгвістичне дослідження та експертний висновок є не тільки взаємосуперечливими, а й діаметрально протилежними. Вказані висновки не є взаємосуперечливими та протилежним, оскільки в них досліджувалися різні питання та відповідно містяться різні відповіді.

Скаржником зазначено, що суд першої інстанції мотивуючи оскаржувану ухвалу обмежився лише цитуванням нормативно-правових актів, не обґрунтував наявність умов для призначення судової експертизи, передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України.

Колегія суддів, вислухавши адвоката Прилуцьку Н.М. в інтересах Київської Митрополії Української Православної Церкви, яка просила апеляційну скаргу задовольнити, адвоката Волинеця В.Т., який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, приходить до наступного.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи судом повідомлялися у встановленому законом порядку, тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у їх відсутність.

Згідно ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам судове рішення відповідає в повній мірі.

Задовольняючи клопотання представника позивача про призначення по цивільній справі судово-лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу суд першої інстанції вважав його обґрунтованим з урахуванням того, що предметом позову у справі є захист честі, гідності, ділової репутації та маючи на меті найбільш повне з`ясування фактичних обставин справи з огляду на те, що позивач не погоджується із твердженнями відповідача. При цьому вказано, що наявне у матеріалах справи лінгвістичне дослідження ОСОБА_16 та експертний висновок ОСОБА_17 , не можуть вважатися актами судової експертизи, оскільки особа набуває прав та несе обов`язки судового експерта лише після отримання ухвали суду про призначення судової експертизи.

Дослідивши матеріали справи та висновки суду, колегія суддів вважає зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі, за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає у справі експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи, якщо необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилався на те, що відповідач поширив негативну та недостовірну інформацію відносно нього, яка порушує його честь та гідність.

Пленум Верховного Суду України у п. 19 постанови "Про судову практику про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" від 27 лютого 2009 року за № 1 роз`яснив, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до підпункту 1.2.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 року № 53/5 (далі - Інструкція № 53/5) основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема криміналістична експертиза, яка включає в себе і лінгвістичну експертизу мовлення.

Згідно з пунктом 2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 року № 53/5 (далі - Науково-методичні рекомендації № 53/5) лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення та лінгвістична експертиза усного мовлення.

Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи писемного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній формі.

Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи усного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений в усній формі і зафіксованій у (відео) фонограмі.

У межах лінгвістичної експертизи писемного мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження.

У межах лінгвістичної експертизи усного мовлення проводяться ідентифікаційні та діагностичні дослідження усного мовлення особи та семантичні дослідження усного мовлення.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч.2 ст.102 ЦПК України).

В роз`ясненнях, викладених у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

При цьому важливим моментом також є те, що судова експертиза призначається виключно для встановлення обставин справи, які стосуються предмету доказування у справі.

Отже, питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Долучені до справи лінгвістичне дослідження від 04 березня 2020 року, проведене головним науковим співробітником Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України, доктором філологічних наук, професором ОСОБА_16 за запитом позивача (а.с. 35-55 т.1) та висновок експерта ОСОБА_17. від 13 листопада 2020 року № 9599, наданий за результатами семантико-текстуального дослідження, складений на підставі звернення представника відповідача (а.с. 85-94 т.2), по своїй суті є суперечливими за змістом, остільки за змістом лінгвістичного дослідження у відкритому зверненні є значення, які можуть ганьбити честь і гідність, а також підірвати довіру чи опорочити авторитет позивача, в той час як у експертному висновку зазначено про те, що висловлювання, які стосуються митрополита Переяслав-Хмельницького і ОСОБА_18 (ОСОБА_18), наявні у тексті звернення, викладено у формі оціночних суджень.

З урахуванням наведеного та з метою всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, винесення законного та обґрунтованого рішення, а також з метою усунення будь-яких сумнівів та протиріч, районний суд дійшов обґрунтованого висновку про призначення по справі відповідної експертизи.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що питання, які зазначені в клопотанні про призначення судової експертизи потребують спеціальних знань, а тому для підтвердження чи спростування доводів сторін, необхідно провести судово-лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, порушив норми процесуального права колегія судів відхиляє, оскільки суд першої інстанції, вирішуючи клопотання про призначення у даній справі судової експертизи, з`ясував думку учасників справи, дослідив матеріали справи та прийшов до обґрунтованого висновку про наявність процесуальних підстав для задоволення клопотання та призначення у даній справі судової експертизи.

Враховуючи зазначене, оцінивши в сукупності докази, які мають юридичне значення, колегія суддів вважає, що ухвала Печерського районного суду міста Києва від 09 травня 2023 року постановлена з дотриманням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги.

На підставі ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Прилуцької Ніни Миколаївни в інтересах Київської Митрополії Української Православної Церкви залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 09 травня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 04 жовтня 2023 року.

Суддя-доповідач:

Судді: