Справа № 369/8119/16-ц
Провадження №2/369/77/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченко А.В.,

при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу № 369/8119/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного підприємства «Кронвест» про визнання правочину удаваним, недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.09.2023 року (суддя Янченко А.В.) справу № 369/8119/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного підприємства «Кронвест» про визнання правочину удаваним, недійсним та застосування наслідків недійсності правочину прийнято до свого провадження.

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у мотивувальній та резолютивній частині тексту ухвали помилково зазначено про призначення розгляду справи по суті за правилами загального позовного провадження замість вірного призначення її до розгляду в підготовчому засіданні.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити допущені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.09.2023 року у справі № 369/8119/16-ц описки, зазначивши у мотивувальній та резолютивній частині тексту ухвали про призначення її до розгляду в підготовчому засіданні замість невірного зазначення про призначення розгляду справи по суті за правилами загального позовного провадження.

Копію ухвали направити учасникам справи, яким направлялась копія ухвали від 29.09.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко