Справа № 442/5874/23
Провадження № 2/442/1201/2023
УХВАЛА

про відмову в наданні строку для примирення

11 жовтня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі головуючого судді - Хомик А.П., розглянувши в приміщенні суду в м. Дрогобичі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін клопотання про надання строку на примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2 , який було зареєстровано 20 жовтня 2016 року Трускавецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, актовий запис № 178.

29.08.2023 на адресу суду надійшло клопотання відповідача про надання строку для примирення. У клопотанні вказує, що з 20.03.2023 позивач служить у Збройних Силах України. Їхні відносини погіршились ще до цього часу, оскільки у них немає спільних дітей. Однак, коли позивача призвали, він зателефонував їй і вони помирились. Через деякий час позивач заявив, щоб вона не приїжджала до нього, відмовився спілкуватись на сімейні теми. Вважає, що рішення позивача про розірвання їхнього шлюбу є спонтанним, необдуманим, а тому слід надати їм термін для примирення строком на 6 місяців.

08.09.2023 від позивача надійшло заперечення на клопотання щодо надання строку на примирення. Вказує, що категорично заперечує щодо надання строку, оскільки не має наміру зберігати шлюб. Основною причиною є те, що відповідачка не може мати дітей, про що йому не було відомо на час укладення шлюбу. Зважаючи на моральні засади християнського суспільства, до якого він належить, просить розірвати їхній шлюб, оскільки такий позбавляє його можливості мати продовження роду. Він хотів подати заяву про розірвання шлюбу значно раніше, оскільки вони не проживають разом вже тривалий час, не ведуть спільного господарства, не підтримують шлюбних відносин. На сьогоднішній час він має намір укласти шлюб з іншою жінкою, яка чекає від нього дитину, тому збереження шлюбу суперечить його інтересам. Вважає, що надання строку на примирення є правом, а не обов`язком суду, оскільки суд не вправі змушувати подружжя зберігати шлюбні відносини.

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно дост.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Зважаючи на те, що позивач категорично заперечує можливість спільного життя позивача з відповідачем та примирення вважає неможливим, суд приходить до висновку про відсутність підстав для надання строку для примирення сторін, враховуючи також і те, що примушування чоловіка до збереження шлюбу є порушенням його права на свободу, оскільки таке суперечитиме інтересам позивача та моральним засадам.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про надання строку для примирення сторін у справі слід відмовити.

Керуючись ст.111СК України,суд

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Хомик А.П.