Справа № 756/6531/22
Провадження № 2/756/1071/23
28 серпня 2023 року місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Ткач М.М.,
за участі секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю
Позивач звернулася до суду із заявою і просить встановити факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом п`яти років до часу відкриття спадщини у період з 2013 року по 2018 рік за адресою: АДРЕСА_1 .
Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мачуха ОСОБА_3 . Після її смерті залишилася спадщина у вигляді 1/6 частина квартири АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві приватної власності. 04.12.2018 позивач звернулась із заявою про відкриття спадщини до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори на підставі якої заведено спадкову справу за № 1145/2018. 22.06.2022 позивач звернулася із письмовою заявою до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте свідоцтво про право власності на спадкове майно вона не отримала, у зв`язку із відмовою державного нотаріуса, яка вмотивована тим, що позивач не може підтвердити факт родинних чи інших відносин з померлою, відсутністю права на спадкування та наявності заповіту, складеного спадкодавцем на іншу особу, яка спадщину не прийняла. У зв`язку з наведеним, з метою реалізації спадкових прав, заявник просить встановити факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом п`яти років до часу відкриття спадщини у період з 2013 року по 2018 рік за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 22.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, постановлено розгляд справи проводити у загальному позовному порядку. Витребувано у Одинадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи 1145/2018, у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
16.09.2022 на адресу суду від Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №1145/2018 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 20.01.2023 клопотання представника позивача - адвоката Максиміхіної А.П. про заміну відповідача на належного та залучення третьої особи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, про встановлення факту проживання однією сім`єю - задоволено. Замінено відповідача Одинадцяту київську державну нотаріальну контору на належного відповідача Київську міську раду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, про встановлення факту проживання однією сім`єю. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 . Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Одинадцяту київську державну нотаріальну контору.
28.03.2023 від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначається, що по суті позову заперечень немає та просить здійснювати розгляд справи без присутності представника нотаріальної контори та покладаються на рішення суду.
Протокольною ухвалою суду від 21.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися. При цьому, 28.08.2023 до суду від представника позивача - адвокат Максиміхіна А.П. надійшла заява про розгляд справи у відсутності сторони позивача. Заперечень відносно заочного розгляду справи не висловила.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду відповідач не надіслав, про причину неявки суд не повідомив, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходили.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, при цьому, 28.03.2023 від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшов відзив, у якому серед іншого просить розглядати справу за відсутності представника нотаріальної контори.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи був повідомлений, шляхом розміщення оголошення на офіційному вебсайті «Судової влади України».
Допитаний у судовому засіданні 27.06.2023 свідок ОСОБА_4 повідомила, що є сусідкою родини ОСОБА_1 . Позивач ОСОБА_1 та померла ОСОБА_3 мешкали разом з 2013 по 2018роки за адресою: АДРЕСА_1 .
Допитаний у судовому засіданні 27.06.2023 свідок ОСОБА_6 повідомив, що є сусідом позивача і проживає у цьому будинку з 1996 року. Сім`я мешкала у квартирі АДРЕСА_1 , у складі батька позивачки, його дружина ОСОБА_3 , позивача ОСОБА_1 та онука.Свідок підтвердив, що позивач ОСОБА_1 та померла ОСОБА_3 мешкали разом з 2013 по 2018роки за адресою: АДРЕСА_1 .
Допитаний у судовому засіданні 27.06.2023 свідок ОСОБА_7 повідомив, що є сином позивача ОСОБА_1 , до 2012 року проживав разом з батьком та матір`ю у квартирі АДРЕСА_3 ; з 2012 по 2022 рік проживав у квартирі АДРЕСА_1 . Йому відомо, що ОСОБА_2 це племінниця ОСОБА_3 бачив її один раз, знає лише, що вона мешкає у РФ десь з 2014-2015рр.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 14.04.1978 батьками ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
29.10.1983 між ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_3 ), був зареєстрований шлюб Відділом ЗАГС Мінського району м. Київ, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу серія НОМЕР_2 .
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 10.02.2000, квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_8 та членам його сім`ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 (в рівних долях).
Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_8 частка майна останнього, була розподілена між спадкоємцями - дружиною ОСОБА_3 та донькою ОСОБА_1 .
Так, згідно із свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.08.2007 виданого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 успадкувала 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.08.2007 виданого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_1 успадкувала 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 .
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 виданого 27.11.2018.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина.
04.12.2018 позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори та 22.06.2022 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.
Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 23 червня 2022 року позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме, видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні чи інші відносини між нею та ОСОБА_3 та у зв`язку з відсутністю в неї права на спадкування.
Відповідно до частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно із частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до положень частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно із частиною першою статтті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтями 1217, 1218 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частини перша, друга статті 1220 Цивільного кодексу України).
Згідно зі статтею 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Відповідно до статті 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Нормами статті 1264 Цивільного кодексу України встановлено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Відповідно до частин першої, третьої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
При цьому, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав особи.
Згідно із частинами другою, четвертою статті 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.
Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 27 травня 2021 року в справі № 552/196/20.
Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 Цивільного кодексу України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем на час відкриття спадщини; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.
Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є наявність спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 06 липня 1995 року.
Відповідно до довідки КП «Житлосервіс «Оболонь» № 435 від 25.06.2008 вбачається, що ОСОБА_1 дійсно проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , окрім того зазначено, що в даній квартирі проживають та зареєстровані наступні особи: ОСОБА_3 - власник, ОСОБА_1 - дочка, ОСОБА_7 - онук.
Згідно із довідки КП «Житлосервіс» Оболонь» від 14.01.2008 № 1616, зазначено, що за адресою: АДРЕСА_1 проживають та зареєстровані наступні особи: ОСОБА_3 - власник, ОСОБА_1 - дочка, ОСОБА_7 - онук.
Відповідно до довідки Комунального концерну «Центр комунального сервісу» № 88/1570 від 03.04.2017 вбачається, що ОСОБА_1 дійсно зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , окрім того зазначено, що в даній квартирі зареєстровані наступні особи: ОСОБА_3 - власник, ОСОБА_1 - дочка, ОСОБА_7 - онук.
Відповідно до відповіді Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації № 104/22-456 від 05.08.2022, до наявної картотеки з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб Оболонського району м. Києва у період з 2013 року по 2018 рік за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано три особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 06.07.1995 року; ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , з 09.10.2003 року; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 22.11.1983 року по 14.12.2018 рік. Відповідно реєстру територіальних громад міста Києва станом на день надання відповіді за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано дві особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 06.07.1995 року; ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , з 09.10.2003 року.
Згідно із листа Управління соціального захисту населення Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації за № 15-22/4679 від 08.08.2022, вбачається, що 08.04.2015 заявниця ОСОБА_3 подала заяву про призначення субсидії та декларацію про доходи і витрати осіб, які звертаються за призначенням житлової субсидії. Домогосподарству за адресою: АДРЕСА_1 призначалась житлова субсидія на трьох зареєстрованих осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 з квітня 2015 року по листопад 2018 року. Після смерті ОСОБА_3 з грудня 2018 року по квітень 2021 року було розраховано житлову субсидію на двох осіб - ОСОБА_1 та ОСОБА_7 .
На підтвердження факту проживання однією сім`єю позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 також надала договір № 511/523 від 06.04.2016 року з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, квитанції на оплату комунальних послуг за вказаний період, а також Договір-замовлення № 8.104328К на організацію та проведення поховання від 28.11.2018 укладеного між ОСОБА_1 та Ритуальною службою СКП «Київський крематорій», замовником було здійснено оплату послуг в сумі 2449,80 грн., а виконавцем організовано та проведено поховання, облаштування місця поховання, надано ритуальні послуги та реалізовано предмети ритуальної належності в Ритуальній службі СКП «Київський крематорій» померлої ОСОБА_3 .
Постійне проживання позивача однією сім`єю з ОСОБА_1 з 2013 року по 2018 рік підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Оцінюючи покази свідків, суд вважає їх достовірними і такими, що не викликають сумніву в їх правдивості, оскільки підстав для обмови відповідача у них немає, їх покази не суперечать іншим матеріалам справи. Тому і підстав для сумніву у правдивості доводів позивача про спільне проживання зі спадкодавцем ОСОБА_3 у суду немає.
Оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що факт, про встановлення якого просить позивач, знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, встановлення факту проживання має для позивача юридичне значення і потрібне для реалізації спадкових прав, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 280, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю - задовольнити.
Встановити факт проживання однією сім`єю не менш як п`ять років ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 2013 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга позивачем подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про сторін:
1. Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 );
2. Відповідач: Київська міська рада (код ЄДРПОУ - 22883141, юридична адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36).
4. Третя особа: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: невідомо; реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомо).
Суддя М.М. Ткач