У Х В А Л А

"03" жовтня 2023 р.

м. Київ

справа № 755/15019/23

провадження № 2/755/6635/23

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання недійсним договору дарування,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання недійсним договору дарування.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного.

Неповнолітня особа може самостійно звернутись до суду із заявою про: надання повної цивільної дієздатності (з 16 років - стаття 35 Цивільного кодексу України); надання їй права на шлюб (з 16 років - частина друга стаття 23 Сімейного кодексу України); розірвання шлюбу (з 16 років - стаття 110 Сімейного кодексу України); визнання шлюбу недійсним (з 16 років - стаття 42 Сімейного кодексу України); визнання батьківства (з 14 років - статті 126, 128, частина друга статті 156 Сімейного кодексу України); скасування усиновлення чи визнання усиновлення недійсним (з 14 років - стаття 240 Сімейного кодексу України); захист прав та інтересів у зв`язку з неналежним батьківським вихованням (з 14 років - стаття 152 Сімейного кодексу України); неповнолітні батьки, які досягли 14 років, мають право на звернення до суду за захистом прав та інтересів своєї дитини (частина друга статті 156 Сімейного кодексу України); позбавлення батьківських прав (з 14 років - стаття 165 Сімейного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 32 Цивільного кодексу України особи у віці від 14 до 18 років володіють неповною цивільною дієздатністю, а саме мають право: самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку).

Відповідно д ч. 1 ст. 47 Цивільного процесуального кодексу України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до п. 1, ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Як убачається із матеріалів досліджуваної позовної заяви про визнання договору дарування частини нерухомого майна недійсним, останню подано та підписано ОСОБА_1 , 2008 року народження, яка станом на день звернення не досягла повноліття, тому не має процесуальної цивільної дієздатності самостійного захисту порушеного права у даній категорії справ, що є підставою для повернення позовної заяви позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями47, 175, 177, 185, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання недійсним договору дарування - повернути позивачеві.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган