САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/2183/23
Провадження №2/726/343/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

02.10.2023 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали цивільної справи №726/2183/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про припинення спільної часткової власності та визнання права власності на частину спадкового майна, -

У С Т А Н О В И В:

18.09.2023 до Садгірського районного суду м. Чернівці надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про припинення спільної часткової власності та визнання права власності на частину спадкового майна.

Така позовна заява передана на розгляд головуючого судді Асташева С.А., згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2023

Ухвалою від 19.09.2023 залишено позовну заяву без руху, оскільки: - у позові позивач не вказує за ким саме визнати право власності; - не долучено квитанції про сплату судового збору; - не долучено копії довідки характеристики, що вказана у додатках.

Також зауважено, що заявляючи вимогу про визнання права власності на нерухоме майно, позивачем має бути долучено документі на підтвердження дійсної ринкової вартості майна на момент звернення до суду, з якого має бути сплачено судовий збір.

Залишаючи позовну заяву без руху, позивачці надано 10 днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, які стали підставою для залишення її без руху. Крім того було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

26.09.2023 на адресу суду надійшла нова редакція позовної заяви, у якій позивач просить припинити право спільної часткової власності на 9/20 частини житлового будинку з відповідною частиною належних до нього будівель та господарських споруд, що розташовані в житловому будинку літ. А, загальною площею 63,6 кв.м., житловою площею 30,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , а також просить визнати право власності на нерухоме майно прибудову: літ а2, веранду літ. А3 (коридор 2-1 площею 3,0 кв.м., санвузол 2-3 площею 5,4 к.м., веранду 2-4 площею 4,0 кв.м.) загальною площею 12, 4 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 .

Також позивач долучила копію платіжної інструкції від 26.07.2023 про оплату судового збору у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Таким чином, позивачкою не усунуто усіх недоліків позовної заяви, що були вказані в ухвалі суду про залишення позову без руху, а лише уточнено позовні вимоги та долучено квитанцію про оплату судового збору.

Зокрема, не долучено копії довідки характеристики на майно, яка вказана у додатках до позову, а також не долучено документів на підтвердження дійсної ринкової вартості майна на момент звернення до суду, з якого має бути сплачено судовий збір.

Тобто, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору у справі та достатність сплаченої суми.

Разом із тим, позивачем заявлено дві позовні вимоги, а саме припинення спільної часткової власності та визнання права власності на збудоване майно, однак сплачено лише 1073 грн. 60 коп., що становить мінімальний розмір судового збору, сплаченого фізичною особою за майнову вимогу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому прецедентна практика Європейського суду з прав людини визнає і те, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Отже, системний аналіз чинного цивільно-процесуального законодавства дає підстави вважати, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Законодавець не покладає на суд обов`язок повторно постановити ухвалу про залишення позову без руху в разі її не виконання.

Відповідно до ч.5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Беручи до уваги те, що станом на час винесення ухвали недоліки, вказані в мотивувальній частині ухвали суду від 19.09.2023 позивачкою в повній мірі не усунуто, що підтверджується матеріалами справи, та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на сьогоднішній день не зверталася, приходжу до висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч.7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про припинення спільної часткової власності та визнання права власності на частину спадкового майна - повернути позивачу, разом із доданими до неї документами.

Роз`яснити, що позивач має право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена у апеляційному порядку безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду, шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С. А. Асташев