У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В., при секретарі судового засідання Сіренко Б.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва звернулася ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви.

В обґрунтування заяви заявниця зазначає, що має намір подати до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , ТОВ «ЛАН», оскільки вважає, що останні можуть вчиняти дії, пов`язані із відчуженням належної заявниці квартири АДРЕСА_1 .

В поданій заяві ОСОБА_1 просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_1 та заборони акредитованим суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав (в тому числі, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад) Київській, Севастопольській, міським, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі - державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, відкриття та/або закриття розділів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо нерухомого майна, а саме квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Заява мотивована тим, що ОСОБА_2 та ТОВ «ЛАН» намагаються отримати доступ до квартири АДРЕСА_1 , з метою вчинення дій, щодо подальшого її відчуження іншим особам, що в свою чергу може істотно ускладнити поновлення порушених прав ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , за захистом яких остання має намір звернутися до суду. Заявниці від її сусідів стало відомо, що з нею намагається зв`язатись особа, що представляється як уповноважена особа власника даної квартири. Як вбачається із оголошення в мережі Інтернет, квартира незаконно, на думку ОСОБА_1 , виставлена на продаж ОСОБА_2 в інтересах ТОВ «ЛАН», без згоди власника квартири ОСОБА_1 .

Зазначає, що заявниця ні особисто, ні через представника жодного договору купівлі-продажу чи попереднього договору своєї квартири ні з ким та ніколи не укладала. Вважає, що не застосування вищевказаного заходу забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду, оскільки квартира може бути перепродана, та посилить порушення прав заявниці, за захистом яких вона має намір звернутися до суду.

Сторони в судове засідання не викликались, оскільки суд дійшов висновку про розгляд вказаної заяви за їх відсутності відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову та додані до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Вказана позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року (справа № 183/5864/17-ц, провадження № 61-38692св18).

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (пункти 3-4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9).

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість вчинення відповідачем недобросовісних дій без наведення відповідного обґрунтування та надання доказів на підтвердження зазначених обставин не свідчить про необхідність вжиття відповідних заходів забезпечення позову та про співмірність вказаного способу забезпечення позову заявленим позовним вимогам.

З матеріалів доданих до заяви про забезпечення позову вбачається, що заявниці ОСОБА_1 на праві приватної власності належить 1/16 спірної квартири. Разом з тим, згідно оголошення, долученого заявницею, на аукціон (торги) виставлено 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

В інформації про аукціон щодо частини квартири, згідно тієї ж роздруківки, вказано, що майно належить боржнику згідно свідоцтва про право власності на житло від 29.08.1997 року. При цьому, з наданої заявницею інформації з додатку «Реєстр нерухомості», останній належить 1/16 частка квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину серія 3-391 від 04.11.2022.

Отже, із заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви не вбачається, яким саме чином права заявниці ОСОБА_1 порушено вказаними у заяві відповідачами та проведенням аукціону на частину квартири, при тому, що заявниці належить інша 1/16 її частина.

В оголошенні, роздруківку якого додає до своєї заяви заявниця, вказано, що торги на аукціоні мають відбутися 17.08.2023, тоді як заяву про забезпечення позову подано 27.09.2023. Проте ОСОБА_1 в заяві про забезпечення позову не вказує, чи відбувся вказаний аукціон, і які його результати.

На підставі викладеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявниці щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви, враховуючи відсутність доказів співмірності заходів забезпечення позову змісту заявлених позовних вимог, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, передчасною, а її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання можливого рішення суду у майбутньому.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.149, 150, 153 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитро ПЕТРОВ