Справа № 766/2496/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27.09.2023 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Єпішин Ю.М., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Петренко Катерини Дмитрівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Йосипенко Віталій Васильович про визнання договору недійсним, припинення та скасування права власності та поновлення права власності,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов позов адвоката Петренко Катерини Дмитрівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Йосипенко Віталій Васильович про визнання договору недійсним, припинення та скасування права власності та поновлення права власності.

Згідно рішення Вищої ради правосуддя від 30.05.2023 року №566/0/15-23 «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», роботу Херсонського міського суду Херсонської області відновлено з 01.06.2023 року. Датою початку процесуальної діяльності Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12.06.2023 року.

Вивчивши матеріали позовної заяви суддею встановлено, що позовну заяву подано без дотримання вимог встановлених ст.175 ЦПК України, що є підставою для залишення такої позовної заяви без руху.

Позивачем по справі судовий збір не сплачено.

Відповідно до п.п.2 п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17.10.2014 №10, собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з вимогами ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 % від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет України на 2022 рік" визначено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022 року становить 2481 грн.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481х0,4=992,40 грн.), або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року за N 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Позивачем заявлено 4 (чотири) вимоги немайнового характеру.

Разом з цим, Позивачем при зверненні з позовом до суду, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, не додано документів, що підтверджують сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

За вимоги немайнового характеру підлягає сплата судового збору у розмірі (992,40грн.*4=3969,60грн.) загальною сумою 3969,60грн.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

При цьому законодавцем відмежовано порядок визначення ціни позову про визнання права власності на майно від позовів про право власності на майно, на що вказує п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Оскільки позивач прохає припинити право власності відповідача на спірне нерухоме майно, цей спір є спором про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності.

Через це, позивач мав визначити ціну позову та сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру, виходячи з 1,5 % від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

З урахуванням зазначеного позивачу необхідно вказати ціну позову, а для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна актуальну станом на час звернення до суду із позовом, чи інший доказ про вартість нерухомого майна та вказати дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України.

Без усунення недоліків заява не може бути прийнята до провадження суду.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в :

Позовну заяву адвоката Петренко Катерини Дмитрівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Йосипенко Віталій Васильович про визнання договору недійсним, припинення та скасування права власності та поновлення права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.М.Єпішин