Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2023 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Скрипник О. Г.,

за участю секретаря судового засідання - Однолько Ю. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «УкрСиббанк» про визнання недійсними результатів електронних торгів, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування запису про державну реєстрацію права власності,-

В С Т А Н О В И В :

В червні 2020 року адвокат Домітращук І.М. в інтересах позивачки ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому з урахуванням заяви про зміну предмету позову просила: 1) визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого майна (лот №415907), організатором яких є ДП «Сетам», з реалізації квартири АДРЕСА_1 , яка належить позивачці; 2) визнати недійсним свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, виданого приватним нотаріусом КМНО Коліжук О.О., відповідно до ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», ст. 41 ЗУ «Про іпотеку» та на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки, складеного 25.05.2020 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А.; 3) скасувати запис про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 .

Вимоги позову обгрунтовані тим, що 28.10.2019 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Корольовим М.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 60423902 за виконавчим листом № 760/6470/17, виданим 15.05.2019 Солом`янським районним судом м. Києва, яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованості за кредитом у розмірі 25 683, дол. США та заборгованості по процентам за користування кредитними коштами у розмірі 33 607,83 дол. США. Зазначає, що позивачка тривалий час не проживає на території України, оскільки тривалий час проживає за кордоном, а тому про існування рішення суду, за яким було видано виконавчий лист їй взагалі не було відомо. Крім того, про існування виконавчого провадження позивачу стало відомо від її колишнього чоловіка ОСОБА_3 , який разом зі своїми батьками проживає в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 . 08.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Корольовим М.А. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_3 . В подальшому приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Експертна служба України» для участі у виконавчому провадженні №60423902. Згідно звіту про оцінку квартири від 20.12.2019 року складеного ТОВ «Експерта служба України» вартість об`єкта оцінки на дату оцінки становить 845 417,00 грн.. 04.10.2020, з офіційного сайту ДП «Сетам», стало відомо, що приватний виконавець звернувся за проведенням прилюдних торгів, щодо продажу квартири АДРЕСА_1 . Зазначає, що за результатами проведення електронного аукціону переможцем визначено ОСОБА_2 .. Позивач вважає, що що об`єкт оцінки було досліджено не повно, а саме з порушенням діючих норм законодавства, які регулюють оціночну діяльність, що призвело до суттєвого зниження ринкової вартості майна, визначеної суб`єктом оціночної діяльності.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17.06.2020 року, матеріали вищевказаної позовної заяви передані на розгляд до Подільського районного суду м. Києва, за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2021 дана цивільна справа розподілена головуючому судді Скрипник О.Г..

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Скрипник О.Г. від 24.03.2021 року справу № 761/17673/20 прийнято до провадження та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

26.04.2021 року до суду надійшов відзив приватного виконавця Корольова М.А., в якому він просить відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що боржник був належним чином повідомлений про відкрите виконавче провадження за адресою, зазначеною у виконавчому листі, однак лист повернувся «за закінченням терміну зберігання». 28.10.2019 року приватним виконавцем винесено в рамках зведеного виконавчого провадження постанову про арешт майна боржника в межах суми боргу з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження в розмірі 65 220,83 дол. США та 27 374,54 грн. 28.10.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про арешт квартири АДРЕСА_3 . Зазначає, що 31.10.2019 року на адресу боржника, а саме: АДРЕСА_4 та за адресою знаходження нерухомого майна: АДРЕСА_2 було направлено вимогу приватного виконавця за якою 18.11.2019 року о 10.30 год. за адресою: АДРЕСА_2 будуть проводитись виконавчі дії щодо опису та арешту майна боржника. Поштове відправлення боржником не отримане, повернулось за закінченням терміну зберігання. Також приватний виконавець зазначає, що він будь якого іншого майна на яке може бути звернуто стягнення не виявив. Крім того, було встановлено що боржниця тривалий час не проживає в квартирі, оскільки виїхала за кордон, в квартирі проживає її колишній чоловік зі своєю мамою. А тому вказана квартира не підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Позивачу направлявся висновок про визначення вартості описаного та арештованого майна, однак він повернувся без вручення. Приватний виконавець зазначає, що за його заявкою були призначені електронні торги, які не відбулись, у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. 13.03.2020 на його адресу надійшло повідомлення ДП «СЕТАМ» від 05.03.2020 за № 1728/17-18-20, відповідно до якого другі електронні торги по реалізації нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_3 (лот №409914) відбудуться 01.04.2020 о 09.00 год. за початковою ціною продажу 676 33,60 грн.. Відповідно до протоколу №472199 проведення електронних торгів від 01.04.2020 торги не відбулися, у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. 13.04.2020 на адресу приватного виконавця надійшло повідомлення ДП «СЕТАМ» від 08.04.2020 за №2617/17-18-20, відповідно до якого, треті електронні торги по реалізації нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_3 (лот №415907) відбудуться 07.05.2020 о 09.00 год. за початковою ціною продажу 591 791,90 грн.. Згідно протоколу проведення електронних торгів №479087 07.05.2020 відбулися електронні торги з реалізації лота №415907 - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до протоколу про проведенні електронні торги від 07.05.2020 № 479087 ДП «СЕТАМ» з реалізації лоту №415907, переможцем визнано: ОСОБА_2 .. Сума коштів за придбаний предмет іпотеки перерахована на депозитний рахунок приватного виконавця 19.05.2020 в повному обсязі в розмірі 692 550,00 грн.. Зазначає, що 26.05.2020 ним сформовано Акт про реалізацію предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_3 , копію акту надіслано стягувачу, боржнику, ДП «СЕТАМ» та переможцю електронних торгів ОСОБА_2 .. Вказує, що позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обгрунтовує свої вимоги діями приватного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

28.04.2021 року до суду надійшов відзив представника ДП «Сетам» на заявлені в яких представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог на тій підставі, що в межах виконавчого провадження № 60435060 у центральній базі даних системи електронних торгів 07.04.2020 було розміщено лот № 415907 з продажу арештованого майна , а саме: Іпотека. Двокімнатна квартира АДРЕСА_1 . 07.05.2020 торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 479087 від 07.05.2020 року, згідно якого переможцем торгів став ОСОБА_2 ( Учасник № 15) з найвищою ціновою пропозицією. електронні торги за лотом №386764 не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Організатор торгів не несе відповідальність за зміст заявки та документів на підставі яких вноситься інформація до системи. Організатор не перевіряє законність дій приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. Крім того, дії на які посилається позивач мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Позивач мав би довести порушення Порядку проведення електронних торгів та ці порушення вплинули на результат торгів та порушення законних інтересів позивача.

01.07.2021 року на адресу суду надійшли додаткові пояснення представника позивачки, в яких остання зазначила, що приватним виконавцем звіт про оцінку майна позивачу не направлявся, матеріали виконавчого провадження №60423902 не містять доказів на підтвердження повідомлення приватним виконавцем боржника про результати визначення вартості чи оцінки майна, квартири не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Крім того, продаж нерухомого майна було здійснено за найнижчою стартовою ціною, що можна вважати протиправним позбавленням права власності на нерухоме майно позивача, у зв`язку з цим, право позивача беззаперечно є порушеним, а тому є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

06.12.2022 року на адресу суду надійшли письмові пояснення представника АТ «УкрСиббанк», в яких представник третьої особи просив відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що 19.02.2004 між АКІБ «УкрСиббанк», правонаступником якого є АТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_4 укладено договір про надання споживчого кредиту №23-1НО/02-2004И, відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит в іноземній валюті у розмірі 26 120,00 дол. США зі строком повернення до 19.02.2014 року, зі сплатою процентної ставки за користування коштами у розмірі 14,00 % річних. Зазначає, що в забезпечення умов зазначеного кредитного договору ОСОБА_4 було передано в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартира АДРЕСА_3 . Згідно постанови Київського апеляційного суду м. Києва від 21.01.2019, заочне рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 20.09.2018 року за позовом ПАТ «УкрСиббанк» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, скасовано та ухвалено нове, яким позов задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором №23-1НО/02-2004И від 19.02.2004 року в сумі 59 291,66 дол. США та заборгованості по процентам за користування кредитними коштами у розмірі 33 607,83 дол. США. На виконання постанови Київського апеляційного суду від 21.01.2019, Солом`янським районним судом м. Києва 15.05.2019 було видано виконавчі листи, які було звернено банком до примусового виконання. Вказує, що 28.10.2019 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №60423902. В ході примусового виконання рішення, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Корольов М.А. провів опис та арешт нерухомого майна, що є предметом іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_3 та призначено суб`єкта оціночної діяльності , для визначення ринкової вартості описаного майна для забезпечення реального виконання рішення. Згідно висновку експерта ТОВ «Експертна служба України», ринкова вартість описаного нерухомого майна, що є предметом іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_3 , станом на 20.12.2019 року склала 845 417,00 грн.. Зазначає, що 07.05.2020 року відбулися треті електронні торги з продажу вищевказаної квартири за ціною 729 000,00 грн., переможцем яких став ОСОБА_2 .. Згідно ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 04.09.2020 року, ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні скарги на неправомірні дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова М.А. та визнання недійсним звіту про оцінку майна.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.04.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, від представника позивачки надійшло клопотання, в якому остання просила розгляд справи здійснювати за відсутністю позивачки та її представника.

Приватний виконавець в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив.

Представник відповідача - 2 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив.

Відповідач - 3 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутністю відповідача та його представника, у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані суду докази, враховуючи процесуальні заяви сторін, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог за наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.

Статтею 9 ЖК УРСР встановлено, що ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням, інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

Тобто будь-яке виселення або позбавлення особи права користування житлом допускається виключно на підставах, передбачених законом, і повинно відбуватись в судовому порядку.

Як встановлено судом, 19 лютого 2004 року між ОСОБА_1 (далі - Позичальник) та АКІБ «УкрСиббанк» (далі - Банк) був укладений договір про надання споживчого кредиту №23-1НО/02-2004И за умовами якого Банк надав Позичальнику кредит в сумі 26 120,00 дол. США зі сплатою 14,00 % річних строком повернення до 19.02.2014 року.

На забезпечення виконання умов кредитного договору, 19 лютого 2004 року між ОСОБА_1 (далі - Позичальник) та АКІБ «УкрСиббанк» (далі - Банк) був укладений Договір іпотеки за яким Іпотекодавець передала Іпотекодержателю належну їй на праві власності квартиру.

Оскільки Позичальник належним чином не виконувала умови кредитного договору, Банк звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 20.09.2018 року, стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором № 23-1НО/02-2004И від 19.02.2004 по кредиту та процентам у розмірі 1 977 916,93 грн. та пені у розмірі 3 779,81 грн.. а також судовий збір у розмірі 28 675, 18 грн..

Постановою Київського апеляційного суду від 21.01.2019 року, заочне рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 20.09.2018 року скасоване та ухвалено нове рішення, яким стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором № 23-1НО/02-2004И від 19.02.2004 в сумі 59 291,66 доларів США, яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 25 683,83 доларів США та заборгованості по процентам за користування кредитними коштами у розмірі 33 607,83 доларів США. В іншій частині вимог Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» відмовлено.

15.05.2019 року на виконання постанови Київського апеляційного суду від 21.01.2019 року про стягнення заборгованості за кредитним договором було видано виконавчий лист, який було пред`явлено до примусового виконання.

Приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Корольовим М.А. з метою примусового виконання зазначеного виконавчого листа було відкрите виконавче провадження №60423902.

Позивач не надала суду доказів, що вона вживала заходів для можливості добровільного виконання рішення суду, яке у відповідності до положень статті 124 Конституції України підлягає обов`язковому виконанню.

Крім того, під час виконання рішення суду приватний виконавець не встановив наявності у позивача майна на яке можна звернути стягнення для можливості часткового чи повного виконання рішення суду.

Кореспонденція, яка направлялась ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_5 поверталась без вручення адресату - «за закінченням терміну зберігання».

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. від 28.10.2019 року було накладено арешт на майно боржника в межах суми боргу з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження в розмірі 65 220,83 дол. США та 27 374,54 грн..

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. від 28.10.2019 року накладено арешт на кошти боржника в межах суми боргу з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження в розмірі 65 220,83 дол. США та 27 374,54 грн..

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. від 28.10.2019 року накладено арешт на майно боржника, а саме: квартиру АДРЕСА_3 .

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. від 08.11.2019 року описано та арештовано квартиру АДРЕСА_3 .

26.11.2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , який є колишнім чоловіком боржниці ознайомився з матеріалами зведеного виконавчого провадження, про що свідчить відповідна відмітка.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольовим М.А. від 11.12.2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Експертна служба України» в особі Душинського Є.І. для участі у виконавчому провадженні для виготовлення письмового звіту про визначення вартості описаного та арештованого майна боржника.

Згідно звіту ТОВ «Експертна служба України» про оцінку майна, а саме: квартири АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_4 , станом на 20.12.2019 року ринкова вартість квартири становить 845 417,00 грн..

На 17.02.2020 року були призначені електронні торги з продажу квартири АДРЕСА_3 , однак торги не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, як вбачається з копії протоколу №465907 проведення електронних торгів.

01.04.2020 року були призначені електронні торги з продажу квартири АДРЕСА_3 , однак торги не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, як вбачається з копії протоколу №472199 проведення електронних торгів.

07.05.2020 року відбулися електронні торги з реалізації лота №415907 - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 07.05.2020 № 479087 ДП «СЕТАМ» з реалізації лоту №415907, переможцем визнано: ОСОБА_2 .. Сума коштів за придбаний предмет іпотеки перерахована на депозитний рахунок приватного виконавця 19.05.2020 в повному обсязі в розмірі 692 550,00 грн..

26.05.2020 приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Корольов М.А. склав Акт про реалізацію предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_3 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 26.11.2020 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова М.А. про визнання неправомірними дій приватного виконавця, визнання недійсним звіту про оцінку майна, відмовлено.

При зверненні до суду з позовом, позивач зазначала, що вона з поважних причин не могла бути присутня при проведенні виконавчих дій, оскільки тривалий час проживає за кордоном.

Верховний Суд у своїх постановах підкреслив, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 8).

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Стаття 203 ЦК України визначає, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Стаття 61 Закону України «Про виконавче провадження» визначає, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна.

Згідно з Порядком (в редакції на час проведення електронних торгів), арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та цінних паперів), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації;

електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну;

організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком;

проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Оператором заходів щодо реалізації арештованого майна, які полягають у відображенні процедури проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) і виконанні інших функцій, передбачених цим Порядком;

Реалізація майна здійснюється шляхом проведення електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Пункт 2 Розділу VІІ Порядку визначає, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку».

В той же час, позивач, при зверненні до суду з позов не зазначала про порушення вимог Закону України «Про іпотеку» при проведенні електронних торгів.

Позивач, обґрунтовуючи порушення власних прав та законних інтересів посилалась на те, що квартира є її єдиним житлом та опис квартири було проведено в її відсутність. При цьому державний виконавець, передавши квартиру на реалізацію без відповідного судового рішення чи виконавчого напису нотаріуса, порушив норми Закону України «Про виконавче провадження», а також Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Відповідно до статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах, в тому числі у формі електронних торгів, проводиться виключно у разі звернення стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса та у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Закону України «Про виконавче провадження» з отриманням вимог цього Закону.

Згідно частини першої статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Заходами примусового виконання рішень є, зокрема звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами (стаття 10 Закону України «Про виконавче провадження»).

Таким чином, у межах виконавчого провадження державний виконавець уповноважений здійснювати арешт та опис майна з подальшим зверненням стягнення на таке майно, що відповідно до частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Разом з тим, відповідно до пункту 1 статті 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами-резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

Результат аналізу наведеної норми права свідчить, що дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» лише обмежує в часі примусове стягнення майна до моменту втрати ним чинності.

Верховний Суд України у постанові від 09 вересня 2015 року у справі № 6-483цс15 виклав правовий висновок, відповідно до якого поняття «мораторій» у цивільному законодавстві визначається як відстрочення виконання зобов`язання (пункт 2 частини першої статті 263 ЦК України).

Таким чином, установлений Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» мораторій не передбачає втрату кредитором права на звернення стягнення на предмет іпотеки (застави) в разі невиконання боржником зобов`язань за договором, а лише тимчасово забороняє примусове звернення стягнення на майно (відчуження без згоди власника). Крім того, згідно з пунктом 4 цього Закону протягом його дії інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм.

Зазначений Закон унеможливлює вжиття органами і посадовими особами, які здійснюють примусове виконання рішень про звернення стягнення на предмет іпотеки та провадять конкретні виконавчі дії, заходів, спрямованих на примусове виконання таких рішень стосовно окремої категорії боржників чи іпотекодавців, які підпадають під дію цього Закону на період його чинності.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів, оскільки позивач не надала будь-яких доказів порушення її прав.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи що позивачем не доведено належними та допустимими доказами заявлені вимоги, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.77-81, 141, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В позові ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «УкрСиббанк» про визнання недійсними результатів електронних торгів, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування запису про державну реєстрацію права власності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня оголошення рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 ;

Відповідач 1: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Корольов Михайло Андрійович, адреса місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Костьольна, 7, офіс 4;

Відповідач 2: Державне підприємство «Сетам», місцезнаходження за адресою: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ;

Відповідач 3: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 ;

Третя особа: Акціонерне товариство «УкрСиббанк», місцезнаходження за адресою: 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 2/12; .

Суддя О. Г. Скрипник