Ухвала

28 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 308/277/23

провадження № 61-13275ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпромінвест-Мукачево» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 березня 2023 року, додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 березня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 31 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпромінвест-Мукачево» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі, зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства

з обмеженою відповідальністю «Укрпромінвест-Мукачево» (далі - ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево»), в якому просив:

- визнати наказ № 387-К від 16 листопада 2022 року незаконним

та скасувати його;

- поновити його на посаді торговельного агента ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» з 16 листопада 2022 року;

- зобов`язати ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» в особі директора

Яковенко О. В. видати наказ про перебування торговельного агента

ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» Кіндрата О. О. у відпустці без збереження заробітної плати по догляду за дитиною до 6 років у зв`язку із потребою дитини в домашньому догляді з 16 листопада 2022 року на підставі заяви ОСОБА_1 від 15 листопада 2022 року;

- стягнути з ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» на його користь моральну шкоду у зв`язку із незаконним звільненням у розмірі 10 000 грн;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення

на роботі;

- стягнути з ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» судові витрати.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

від 10 березня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Скасовано наказ ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» № 387-К від 16 листопада 2022 року та поновлено ОСОБА_1 на посаді торговельного агента

ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» з 16 листопада 2022 року.

Стягнено з ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» на користь ОСОБА_1

3 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі.

Додатковим рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 березня 2023 року стягнуто з ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево» на користь держави судовий збір у розмірі 2 147,20 грн.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 31 липня 2023 року рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

від 10 березня 2023 року та додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 березня 2023 року залишено без змін.

04 вересня 2023 року ТОВ «Укрпромінвест-Мукачево», засобами поштового зв`язку, звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою

на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

від 10 березня 2023 року, додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 березня 2023 року

та постанову Закарпатського апеляційного суду від 31 липня 2023 року

у вищевказаній справі, у якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права

та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини,

яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року

у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала,

що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду

на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини

і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень

res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації,

що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України передбачено,

що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення

для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише

за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову

в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму

для працездатних осіб.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, що виникають з трудових відносин.

Предметом спору у цій справі є вимоги про визнання незаконним

та скасування наказу, поновлення на роботі, зобов`язання вчинити дії

та відшкодування моральної шкоди. При цьому позовна вимога

про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі. Тобто ціна позову становить

10 000 грн, яка станом на 01 січня 2023 року не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(2 684 грн х 250 = 671 000 грн).

Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись

з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять

до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (рішення у справі «Зубац проти Хорватії», заява № 40160/1, від 05 квітня 2018 року).

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того, чи визнавав її такою

суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, а також значення справи для сторін і суспільства, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання

на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R(95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ,

які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Зазначення у постанові Закарпатського апеляційного суду від 31 липня 2023 року про можливість її оскарження в касаційному порядку

не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки такий перегляд не відповідатиме положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у частині права особи на розгляд справи судом, встановленим законом.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства

з обмеженою відповідальністю «Укрпромінвест-Мукачево» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 березня 2023 року, додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 березня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 31 липня 2023 року у справі

за позовом ОСОБА_1 до Товариства

з обмеженою відповідальністю «Укрпромінвест-Мукачево» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі, зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська