У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Лісовській О.В., по справі за позовною заявою Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Хімік-14» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлові послуги,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва Лісовської О.В. перебуває цивільна справа за позовом Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Хімік-14» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлові послуги.

28.09.2023 року до суду від відповідачки ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Лісовської О.В. від розгляду вищевказаної справи. Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 заперечує проти розгляду суддею Лісовською О.В. даного провадження, оскільки, на її думку, остання не набула відповідних конституційних повноважень, визначених статтями 127, 128 КУ та не вправі здійснювати правосуддя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2023 року, матеріали заяви про відвід, передано в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України для розгляду судді Зотько Т. А.

Згідно вимог ч.7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

У відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України суддя вважав за можливе проведення розгляду даної заяви без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали заяви про відвід судді Лісовської О.В., матеріали справи приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до вимог ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч.ч.3, 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч.5 ст.36 ЦПК України).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Оскільки заява про відвід судді не містить доказів, які б свідчили про наявність обставин упередженості судді Лісовської О.В. щодо розгляду даної справи, а незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не є підставою для задоволення відводу, відтак приходжу до висновку про відмову в задоволенні заяви відповідачки - ОСОБА_1 про відвід головуючому у справі.

Відповідно до ч.11 ст.40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м.Києва Лісовської О.В. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: