Справа № 192/1891/23
Провадження № 2/192/495/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2023 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., ознайомившись в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

02 жовтня 2023 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про поділ спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації за різницю у вартості майна.

03 жовтня 2023 року надійшли відомості про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ознайомившись з позовом суддею було встановлено, що він не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки відповідно до п.п. 4,5 ч. 3 вказаної статті позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачка в позові посилається на те, що за період зареєстрованого шлюбу з ОСОБА_2 за спільні кошти вони придбали рухоме та нерухоме майно, перелік якого вказаний в позові.

Однак, позивачка не зазначає жодного доказу, що підтверджує вказані обставини в частині періоду придбання рухомого та нерухомого майна та в частині того, що майно було придбано за спільні кошти подружжя.

Також позивачка вказує вартість рухомого та нерухомого майна, зазначаючи що це ринкова вартість, проте також не зазначає докази, що підтверджують вказані обставини в частині ринкової вартості майна.

Крім того, вартість земельних ділянок площею по 0,25 га взагалі не вказана, проте позивачка просить в якості поділу майна визнати за нею право власності на вказані ділянки, а тому позивачці слід вказати вартість таких ділянок і зазначити докази, що підтверджують їх вартість.

Вартість частини майна вказана позивачкою як 1500,000 гривень, 1 369,000 гривень, 180,000 гривень, 7 463,000 гривень, що підлягає уточненню, оскільки не зрозуміло яка саме це сума, наприклад: 1 500 (одна тисяча п`ятсот) гривень чи 1 500 000 (один мільйон п`ятсот тисяч) гривень.

Також в позові не зазначені підстави для стягнення з відповідача 1 218 500 гривень в якості грошової компенсації за різницю у вартості виділеного майна, оскільки позивачка не наводить жодного розрахунку такої компенсації, а відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України позов повинен містити зокрема обґрунтований розрахунок ціни позову, який відсутній. Крім того позивачка не вказує в позові жодної правової підстави для стягнення такої компенсації.

Тому позивачці слід зазначати спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який передбачений законом або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивачка просить суд визначити у рішенні з урахуванням того, що вона одночасно просить визнати за нею право власності на частину майна, а також стягнути з відповідача грошову компенсацію.

Відповідно до вимог ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тому позивачці слід вказати вартість рухомого та нерухомого майна, також зазначити суму, яку вона просить стягнути з відповідача в якості компенсації та вказати загальну суму всіх позовних вимог.

Крім того, позивачці слід вказати в позові підстави для вимог про визнання права власності за відповідачем на частину спірного рухомого та нерухомого майна.

Позивачці необхідно обґрунтувати свої позовні вимоги, зазначити всі відомі обставини та докази що їх підтверджують, оскільки від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи. Крім того, від змісту позовної заяви залежать позиція відповідача, який також має право на судовий захист, а для реалізації цього права має право бути обізнаними з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і чим це підтверджується.

Частиною 4 ст. 176 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп. 1,2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На день звернення з позовом до суду прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 684 гривні, а 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1073 гривні 60 копійок.

Ціна позову вказана 7 616 000 гривень, тобто розмір судового збору становить 13 420 гривень 00 копійок. Однак позивачка сплатила лише 6 710 гривень 00 копійок судового збору.

Тому позивачці необхідно вказати в позові дійсну вартість кожного об`єкта рухомого та нерухомого майна та в залежності від їх вартості сплатити судовий збір за визнання права власності на частину такого майна в розмірі по 1% від вартості кожного об`єкта нерухомості або від загальної ціни позову, але не менше 1 073 гривні 60 копійок за кожен об`єкт, але не більше 13 420 гривень 00 копійок на наступні реквізити: Отримувач коштів - ГУК у Дн-кiй обл/ТГсмтСолоне/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37988155, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - UA0004463, Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солонянський районний суд Дніпропетровської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви .

Вказаним вимогам позов також не відповідає, оскільки в ньому зазначено, що у позивачки в наявності лише паспорт. Разом з тим позивачка засвідчила своїм підписом копію паспорта відповідача, що є суперечливим.

Тому позивачці слід виконати вимоги п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та вказати перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви в новій редакції з усуненими недоліками з копіями для відповідача, а також шляхом надання доказів про сплату судового збору.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, ухвала набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Щербина