Провадження № 2-з/761/721/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про сплату аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про сплату аліментів на утримання дитини.

Ухвалою суду від 22.09.2023р. відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову у вигляді заборони вносити будь-які зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо будь-якого нерухомого майна, що належить ОСОБА_2 .

28.09.2023р. до суду повторно надійшла заява позивача про забезпечення позову.

Необхідність забезпечення позову обґрунтована тим, що відповідачем 20.09.2023р. був укладений договір дарування квартири, яким останній подарував належну йому квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 своїй донці від іншого шлюбу - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був укладений договір дарування земельної ділянки, яким відповідач подарував належну йому земельну ділянку з кадастровим номером 0:01:051:0159, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 своїй донці від іншого шлюбу - ОСОБА_3 . Заявник також вказує, що на праві власності відповідачу належить 1/2 частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . В свою чергу, за інформацією, відомою позивачу поки ця 1/2 частина квартири не відчужена відповідачем.

З огляду на викладене сторона позивача важає, що існує досить висока імовірність подальшого вчинення відповідачем дій які ускладнять або взагалі унеможливлять виконання рішення суду по даній справі, а саме: відчуження майна, що належить відповідачу на праві приватної власності, а тому представник позивача повторно звертається до суду з клопотанням про застосування заходів забезпечення позову.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

За змістом ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову. Отже, при поданні заяви про забезпечення позову недостатньо послатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені. Не може бути задоволено клопотання про забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до наслідків, передбачених цим Кодексом.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення у разі задоволення позову.

Тобто підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом залежно від конкретних обставин.

В свою чергу, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Як вбачається з позовної заяви, між сторонами виник спір щодо належного виконання відповідачем нотаріально посвідченого договору про сплату аліментів на утримання дитини.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути на її користь з відповідача заборгованість за вказаним договором в загальному розмірі 11 382 445,31 грн.

В свою чергу, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Саме до вказаних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17, подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20 та від 31 січня 2023 року у справі № 295/5244/22.

За правилами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В даному випадку, проаналізувавши доводи представника позивача щодо необхідності застосування запропонованого заходу забезпечення, суд приходить до переконання, що вони є слушними та вірогідними, оскільки в даному випадку доказування підтверджено відповідними доказами, а саме тим, що під час судового розгляду даної цивільної справи ОСОБА_2 , здійснив відповідні дії щодо продажу нерухомого майна, що підтверджено відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також долученими до матеріалів заяви копіями договорів дарування квартири та земельної ділянки від 20.09.2023р., 21.09.2023р.

Вказане надає розуміння для суду, що відповідач в майбутньому може укласти правочини щодо відчуження належного йому на праві власності нерухомого майна задля неможливості виконати майбутнє рішення у даній цивільній справі, що з урахуванням ціни позову (понад 11 мільйонів гривень), є достатньою підставою для вжиття судом запропонованого позивачем заходу забезпечення позову, а тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Слід зазначити, що відповідно до ч.ч. 1-3 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Враховуючи предмет позову та захід забезпечення позову, відсутність підстав щодо існування розміру збитків, яких можуть зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, суд приходить до висновку, що на даній стадії, зустрічне забезпечення судом не застосовується.

Разом із тим, суд роз`яснює учасникам судового розгляду, що згідно із вимогами ч.6 ст.154 ЦПК України вони мають право подати клопотання про зустрічне забезпечення після застосування судом заходів забезпечення позову, яке вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260, 354-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про сплату аліментів на утримання дитини - задовольнити.

Заборонити суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а саме: приватним та державним нотаріусам, державним реєстраторам Міністерства юстиції України та його територіальних органів, іншим органам чи посадовим особам, які виконують функції в сфері державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи (зміни) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо нерухомого майна, що належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову 1 (один) рік.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Реквізити учасників судового розгляду:

ОСОБА_1 : РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_2 : РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 .

Повний текст ухвали складено 29.09.2023р.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА