Провадження №2/712/2293/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2023 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:
головуючого/судді - Троян Т.Є.
при секретарі П`ятун Я.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 червня 2023 року скасоване заочне рішення від 22 грудня 2021 року за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
15.08.2023 року відповідач скерувала до суду відзив на позовну заяву, у якому просила відмовити АТ «Акцент банк» в позові, з огляду на наступне: позивач звернувся о суду з вказаним позовом після спливу строку позовної давності. Як вбачається з матеріалів справи та додатків до позовної заяви, 27.10.2016 між ПАТ «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Акцент-Банку. Відповідно до розрахунку заборгованості, який наданий представником позивача, останній платіж відповідачем було сплачено 25.05.2018 року в розмірі 650 грн. Отже, право пред`явити вимогу до суду про виконання кредитного зобов`язання виникло у кредитора 25.05.2018 року. Тобто, позивач мав право звертатися до суду з 25.05.2018 по 25.05.2021 року, а позов був пред`явлений до суду 09.09.2021 року, з пропуском позовної давності, що має наслідком відмову в задоволенні позову. Також, позивачем не підтверджено факт виконання умов кредитного договору кредитором, а саме не підтверджено факт надання грошових коштів позичальнику. Як зазначено в позову, відповідачу було відкрито картковий рахунок, але позивачем не було надано жодного доказу та навіть не зазначено в позовній заяві чи було встановлено початковий кредитний ліміт та в якому розмірі він встановлений. Не було надано доказу про подальше збільшення розміру кредитного ліміту та на яку суму він збільшився. Вказала, що порядок видачі коштів в готівковій та безготівковій формі регламентовано спеціальним нормативно-правовим актом, а саме Постановою Правління Національного банку України від 01.06.2011 року № 174 «Про затвердження Інструкції про ведення касових операцій банками України», яка діяла станом на 27.10.2016 року, тобто на час укладення договору про надання банківських послуг. Відповідно до розділу 4 гл. 1 п. 1.3 Постанови касові документи мають містити такі обов`язкові реквізити: найменування банку, який здійснює касову операцію, дату здійснення операції, зазначення платника та отримувача, суму касової операції, призначення платежу, підписи платника або отримувача та працівників банку, уповноважених здійснювати касову операцію. До обов`язкових реквізитів касових документів, які оформляються для зарахування суми готівки на відповідні рахунки (крім зазначених вище), також належать номер рахунку отримувача та найменування і код банку отримувача. Жоден із вищевказаних документів, лише які і є належними та допустимими доказами обставини отримання грошових коштів, не були надані до суду. Позивачем не підтверджено факт невиконання умов кредитного договору позичальником. Відсутній детальний розрахунок заборгованості за підписом головного бухгалтера, з якого було б і зрозуміло, виходячи з яких обставин формувалися суми грошових коштів, які просить стягнути позивач. В матеріалах справи відсутні оригінали кредитного договору та графіку погашення кредитних грошових коштів. Також, комісія за управління кредитом, яку просить стягнути позивач є незаконною та не може стягуватися з відповідача. Умови договору про встановлення будь-яких комісій є не справедливими відповідно до ЗУ «Про захист прав споживачів», що є наслідком нікчемності цієї умови. Вказана позиція підтверджується також Постановою ВСУ від 12.09.2012, листом НБУ від 09.11.2005 та ухвалою ВССУ від 26.12.2012 року. Проценти за користування грошовими коштами не мають сплачуватися позивачу внаслідок пропущення строку позовної давності, внаслідок не доведення позивачем факту виконання умов кредитного договору кредитором, внаслідок не доведення позивачем факту невиконання умов кредитного договору позичальником. Наданий позивачем розрахунок кредитної заборгованості не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу, оскільки позивачем не доведено укладення кредитного договору.
06.09.2023 року представник АТ «Акцент-банк» скерував до суду заперечення, у яких просив задовольнити позовні вимоги, зазначив наступне: відповідач у анкеті-заяві про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в А-Банку підтвердив під розпис факт ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг та зобов`язався в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до них, викладеними на сайті Банку. Як вбачається з розрахунку заборгованості, боржник користувався кредитом, значить ознайомився з Умовами і правилами надання банківських послуг в А-Банку і погодився з ними, оскільки даний кредитний договір є договором оферти. Наявна у позивача заборгованість нарахована у відповідності до умов кредитування, які складаються із Анкети-Заяви, Тарифів та Умов і Правил. Крім того, позичальник отримав кредитну картку та скористався кредитними коштами, тобто він погодився з умовами, що діяли на момент зняття коштів (ч. 2 ст. 638, ч. 2 ст. 642 ЦК України фактичне прийняття пропозиції до укладання договору дією) і повинен сплачувати процентну ставку.
В судове засідання представник позивача не з`явився, скерував до суду заяву про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задоволити.
Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила в позові відмовити з підставі, викладених у відзиві та запереченні на відповідь на відзив.
Заслухавши думку відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, що регулюються нормами цивільного законодавства.
27 жовтня 2016 року між ПАТ «Акцент-Банк», правонаступником якого є АТ «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 укладено договір про надання банківських послуг, згідно з умовами якого остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Акцент-Банку.
У заяві зазначено, що відповідач згодна з тим, що ця заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між нею та банком кредитний договір, а також, що вона ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку.
Як вбачається із довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна Gold», умовами кредитування відповідача є: базова процентна ставка на залишок заборгованості в місяць складає 3,7%; розмір щомісячних платежів складає 5% від заборгованості, але не менше 100 грн. та не більше залишку заборгованості; штраф при порушенні строків платежів за будь-яким грошовим зобов`язанням складає 50 грн. кожен раз, коли виникає прострочення на суму від 10 грн., штраф 100 грн. кожен раз, коли виникає прострочення на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше; з 01.06.2017 року пеня за несвоєчасне погашення кредиту становить 0,247 % від суми загальної заборгованості + 50 грн. кожен раз, коли виникає прострочення на суму від 100 грн., + 100 грн. кожен раз, коли виникає прострочення на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше.
Таким чином, між сторонами шляхом підписання анкети-заяви від 27.10.2016 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку укладено кредитний договір.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Ч. 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Згідно із ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Акцент-Банк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст. 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) приєднується лише до тих умов, з якими він ознайомлений.
Умови і правила надання банківських послуг АТ «Акцент-Банк» з огляду на їх мінливий характер не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана позичальником.
За змістом ст. 1056-1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
У заяві позичальника від 27 жовтня 2016 року процентна ставка не зазначена. Крім того, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за відсотками, а також штраф.
При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів відповідач та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг Акцент-Банку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування.
За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.
Надані позивачем Правила надання банківських послуг Акцент-Банку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.
Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до ст. 9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».
Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджується Переліком типових документів, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 578/5 від 12 квітня 2012 року, тому є належним доказом при вирішенні спору про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Банк обов`язково має складати на паперових та/або електронних носіях такі регістри, як, зокрема, особові рахунки та виписки з них. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту (п. 57, п. 59, п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75).
На підтвердження вимог позовних вимог щодо стягнення заборгованості за кредитним договором позивач надав, зокрема, виписку за договором № б/н станом на 25.08.2021, з якої встановлено що позивач отримав кредитні кошти Банку та користувався ними, здійснюючи певні операції за картковим рахунком, які і відображені у вказаній виписці.
Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначала, що позивачем було пропущено трирічний строк позовної давності, який рахується із дати останнього здійсненого ним платежу на погашення кредитної заборгованості, а сплив позовної давності є підставою для відмови у позові.
Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Суд зауважує, що кредитна картка є кредитним продуктом, який має певні особливості та відмінності від інших кредитних договорів.
В даному випадку Банком відкрито картковий рахунок, встановлено кредитний ліміт на картку, видано картку, сума обов`язкового мінімального платежу залежить від суми використаного кредитного ліміту.
Кредитна картка є поновлювальною кредитною лінією.
Тобто, банк надає клієнту в межах встановленого ліміту заборгованості, який використовується повністю або частинами і поновлюється в міру погашення раніше виданого кредиту.
Відповідно до вимог ст. 261 ЦК України за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливу строку виконання.
Відповідно до правил користування платіжною карткою, які є складовою кредитного договору, картка діє в межах визначеного нею строку. За таким договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту, перебіг позовної давності щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі зі спливом останнього дня місяця дії картки, а не закінченням строку дії договору.
Аналогічні позиції викладені в постановах ВСУ від 19.03.2014 справа № 6-14цс14 та 18.06.2014 справа № 6-61цс14.
Відповідно до Правил користування карткою строк дії картки вказано на лицевій стороні картки, а картка діє до останнього календарного дня вказаного місяця.
З наданої позивачем довідки вбачається, що між АТ «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір № б/н, за яким надані наступні кредитні картки: № НОМЕР_2 термін дії до 08/21, № НОМЕР_3 термін дії до 08/20, № НОМЕР_1 термін дії до 08/20.
Отже, позивачем не пропущено строк позовної давності, а останній днем дії картки є 08.2021.
Таким чином, позов Акціонерного товариства "Акцент-банк" щодо стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором підлягає до часткового задоволення.
Згідно із ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (36 %), а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 819,20 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 141, 247, 259, 263-265, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду через місцевий суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 29.09.2023 року.

Головуючий Т.Є.Троян

Учасники справи:

Позивач: Акціонерне товариство «Акцент-Банк», , рахунок № UA9000010, МФО 307770, місцезнаходження: м. Дніпро, вул. Батумська, 11.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .