Справа № 303/6462/23
РІШЕННЯ (Заочне)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі головуючого судді Заболотного А.М.

секретар судового засідання Вагерич О.С.,

за участю представника позивача Мейсар А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань в м. Мукачево в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

ПАТ «Закарпаттяобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 16783,22 грн. Позовні вимоги обґрунтовують тим, що на підставі ліцензії, виданої відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1534 від 27.11.2018 року ПАТ «Закарпаттобленерго» є учасником ринку електричної енергії оператором системи розподілу та провадить свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому Законом України «Про ринок електричної енергії», на виконання вимог якого відбулося відокремлення видів діяльності з розподілу та постачання електричної енергії.

23.04.2021 року представниками позивача за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: «Пошкодження приладу обліку. Розбите оглядове скло.». Керуючись пунктом 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії представниками позивача було складено акт про порушення № 129115 від 23.04.2021 року. В подальшому лічильник електроенергії № 410140, типу СА4У И672М 1980 року випуску, пломби ДП І кв. 2010 року, був направлений на експертизу. На засіданні комісії з розгляду актів про порушення 17.06.2021 року було розглянуто акт про порушення № 129115 від 23.04.2021 року та прийнято рішення визначити обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії. Вартість не облікованої електроенергії склала 16783,22 грн. Розрахунок суми збитків був проведений за період з 23.10.2020 року по 23.04.2021 року. В добровільному порядку зазначену суму відповідач сплатити відмовляється, тому позивач просить стягнути її у судовому порядку, а також судовий збір.

Ухвалою суду від 19.07.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) осіб. Судове засідання по справі призначено на 30.08.2023 року.

Ухвалою суду від 30.08.2023 року позовну заяву було залишено без руху та повідомлено позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом трьох днів з дня вручення ухвали.

На виконання ухвали суду від 30.08.2023 року позивачем було подано до суду заяву від 01.09.2023 року про усунення недоліків позову, недоліки усунено, зазначено правильне найменування відповідача, а саме « ОСОБА_1 ».

Ухвалою суду від 04.09.2023 року постановлено продовжити розгляд цивільної справи. Судове засідання призначено на 29.09.2023 року.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні просив суд позов задовольнити з наведених в ньому підстав, проти заочного розгляду справи не заперечив. Додатково пояснив, що відповідальність на відповідача покладено виключно за його добровільною згодою оплатити нарахований розмір збитків. При цьому пояснив, що докази про те, що ОСОБА_1 є споживачем чи власником нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 , відсутні.

Відповідач у судове засідання з розгляду цієї справи не з`явився, хоча про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином. У зв`язку із неявкою відповідача, який був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, без поважних причин в судове засідання, оскільки про поважність причин неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав, то зі згоди позивача суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування умов, передбачених ст. 280 ЦПК України.

Суд, заслухавши позицію представника позивача, дослідивши та перевіривши наявні у справі докази, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що 23.04.2021 року працівниками ПАТ «Закарпаттяобленерго» було складено акт про порушення № 129115. Відповідно до цього акту за адресою АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: «Пошкодження приладу обліку. Розбите оглядове скло.» у зв`язку з чим було проведено заміну приладу обліку. Також встановлено, що лічильник було вилучено про, що зазначено в п. 10 акту про порушення № 129115. Акт про пломбування від 23.04. 2021 року за № 1452. В п. 11 акту про порушення № 129115 зазначено, що комісія з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 20.05.2021 року за адресою: АДРЕСА_2 . Споживачем в акті зазначено відповідача ОСОБА_1 .

Відповідно до акту-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії № 74 від 23.04.2021 року встановлено, що експертиза приладу обліку буде проведена 12.05.2021 року. За результатами проведеної експертизи встановлено, що лічильник № 410140, типу СА4У-И672М, 1980 року випуску, пломби ДП І кв. 2010 року, не придатний для використання. При цьому при перевірці на стенді встановлено, що похибка лічильника в межах допустимих норм, також наявне розбите скло оглядового віконця. Про встановлене складено акт проведення експертизи лічильника електроенергії № 688 від 12.05.2021 року.

Судом також встановлено, що ПАТ «Закарпаттяобленерго» на адресу ОСОБА_1 був надісланий лист № 93 від 21.05.2021 року в якому його повідомлено про те, що у зв`язку із виявленням порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті «житловий будинок», що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , йому пропонують бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, яке відбудеться 17.06.2021 року.

У зв`язку з цим 17.06.2021 року ОСОБА_1 написав пояснення на ім`я заступника начальника Мукачівського РЕМ в яких він повідомляє про те, що за адресою АДРЕСА_1 він не проживає, в той час як там проживає його сусідка, яка в свою чергу склала заповіт на його матір ОСОБА_3 .

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення від 17.06.2021 року № 73 на засіданні було розглянуто наступні документи: 1. Акт про порушення № 129115 від 23.04.2021 року; 2. Завдання на встановлення/заміну приладу обліку № 1452 від 23.04.2021 року; 3. Акт проведення експертизи приладу обліку № 688 від 12.05.2021 року; 5. Загальна картка абонента. За результатами розгляду було прийнято рішення провести нарахування за період з 23.10.2020 року по 23.04.20212 року згідно з п. 8.4.11 та за формулою 5 п. 8.4.11 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Вартість не облікованої електроенергії склала 16783,22 грн. Копію протоколу, розрахунку та рахунку, споживач ОСОБА_1 отримав особисто про, що свідчить його підпис.

Відносини, які виникають між споживачем електроенергії та енергопостачальником регулюються положеннями ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, і є обов`язковими для виконання кожною із сторін.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ст. 526, п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - відшкодування збитків.

У п. 2 постанови № 312 від 14.03.2018 року «Про затвердження Правил Роздрібного ринку електричної енергії» зазначено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до п. 1.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії до учасників роздрібного ринку віднесено, зокрема, споживачів. Споживачем електричної енергії є фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (п. 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Згідно з 2.1.8. Правил роздрібного ринку електричної енергії для укладення договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії заявник у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки має надати оператору системи, зокрема, копію документа, яким визначено право власності чи користування на об`єкт (приміщення).

Відповідно до п. 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил (п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії).

У п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії.

Згідно п. 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії, кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Аналізуючи зазначені вище положення Правил роздрібного ринку електричної енергії слід зазначити, що одним із учасників роздрібного ринку електричної енергії є споживач і тільки такий належний споживач може нести відповідальність за відповідні виявлені порушення. При цьому особа, яку б можна було б вважати споживачем, має мати певний правовий зв`язок з відповідним об`єктом нерухомого майна.

Аналізуючи представлені докази, суд звертає увагу на те, що такі жодним чином не підтверджують того, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , в контексті зазначених вище положень.

Так, позивач безпосередньо в позові зазначає про те, що особовий рахунок за адресою АДРЕСА_1 , де виявлено порушення, що є предметом цього спору, відкрито на ОСОБА_4 . Така обставина в свою чергу свідчить, що саме ця особа несе відповідальність за цілісність приладів обліку електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 .

Обґрунтування позивача про те, що ОСОБА_4 склала заповіт на матір відповідача жодним чином не підтвердження та і взагалі не має правового значення для надання статусу споживача саме відповідачеві ОСОБА_1 .

Аналогічно не має правового значення для вирішення цього спору і те, що відповідач ОСОБА_1 підписував складені позивачем документи та виявив добровільне бажання сплатити вартість не облікованої електроенергії враховуючи те, що за правильність складання відповідних документів, в тому числі і за встановлення винної у вчиненні порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії особи, несуть відповідальність представники позивача. В свою чергу докази про те, що особовий рахунок за адресою АДРЕСА_1 , відкрито на ОСОБА_1 , чи такий уклав відповідний договір чи приєднався до публічного договору, чи є власником чи користувачем нерухомого майна відсутні.

У ст. 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Засадничими принципами цивільного судочинства є змагальність та диспозитивність, що покладає на позивача обов`язок з доведення обґрунтованості та підставності усіх заявлених вимог. Саме на позивача покладається обов`язок надати належні та допустимі докази на доведення власної правової позиції.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України).

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У ст. 80 ЦПК України зазначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, позивач, як особа, яка на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами на звернення до суду за захистом порушеного права, визначає докази, якими підтверджуються доводи позову, доводиться їх достатність та переконливість.

З врахуванням вищенаведеного, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними, допустимими, достовірними, а також в їх сукупності достатніми доказами наявність правових підстав для покладення на відповідача обов`язку нести відповідальність за виявлені порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , зважаючи на відсутність будь-якого правового зв`язку ОСОБА_1 з таким об`єктом нерухомого майна, в силу чого в задоволенні позову слід відмовити.

Суд, ухвалюючи рішення також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів сторін), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст.ст. 2, 3, 10, 12, 13, 18, 76-81, 141, 263-265, 279, 280, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 22, 526, 611, 714 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» (89412, вул.. Головна, 57, с. Оноківці, Ужгородський район, Закарпатська область).

Представник позивача: Мейсар Андрій Андрійович.

Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Повний текст рішення складено 02.10.2023 року.

Суддя А.М.Заболотний