Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/5588/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.09.2023 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючий-суддя Надопта А.А.,

секретар судового -засідання Онисько С.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Виноградівська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із даним позовом.

Вимоги позову мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в помер батько позивачів ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 13.12.2005 р. серії НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина на належний йому житловий будинок в АДРЕСА_1 та належну йому частку квартири АДРЕСА_2 .

Житловий будинок за АДРЕСА_1 в цілому належав батьку позивачів ОСОБА_5 на підставі Договору дарування житлового будинку від 16.09.2004 р. Спадкоємцями першої черги, які мали право на прийняття спадщини виступали діти спадкодавця - позивачі у цій справі ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ), дружина спадкодавця (мати позивачів - ОСОБА_6 ,) батько спадкодавця (дід позивачів - ОСОБА_7 ). Розбіжність у прізвищі та по-батькові батька позивічів - ОСОБА_5 та їх дідом - ОСОБА_7 зумовлена помилками перекладу з угорськомовного імені на український аналог в актових записах про народження.

Спадкодавець (батько позивачів) проживав та був зареєстрований на час смерті в м.Києві, тому спадкова справа була заведена державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Вороніна С.А. куди звернулися за прийняттям спадщини позивачі та батько спадкодавця ОСОБА_7 (через Виноградівську районну нотаріальну контору).

Зазначені спадкоємці успадкували в рівних частках:

- по 1/4 частки житлового будинку за АДРЕСА_1 , належного спадкодавцю на підставі Договору дарування житлового будинку від 16.09.2004 р. зареєстрованого за №2448, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4776650 від 17.09.2004 р.;

- по 41/1600 частини квартири АДРЕСА_2 частка якої належала спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно розпорядження №65-25 Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації від 21.01.2005 р.

Позивачі та їх мати ОСОБА_6 оформили свої спадкові права та отримали у нотаріуса відповідні Свідоцтва про право на спадщину. Батько спадкодавця (дід) позивачів на свою 1/4 частки житлового будинку та 41/1600 частини квартири, спадкові права не оформляв та Свідоцтво про право на спадщину не отримував.

Дід, крім успадкованого після смерті сина майна, успадкував також майно належне за життя своїй дружині (бабусі позивачів) - ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Так, зокрема, згідно Довідки Пийтерфолвівської сільської ради від 25.07.2023 р. №04-20/946, копії Державного акту на право приватної власності на землю ІV-ЗК 003467 їй належала земельна ділянка площею 0,74 га на території Петрівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Крім зазначеного майна, ОСОБА_7 , згідно довідки Пийтерфолвівської сільської ради від 25.07.2023 р. №04-20/945, копії Державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ЗК 003466 належала земельна ділянка площею 0,74 га на території Петрівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дід позивачів, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 11.08.2022 р. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому на час смерті спадкове майно.

Позивачі в межах шестимісячного строку на прийняття спадщини звернулися до державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Вороніни С.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті діда. Така заява була перенаправлена вказаним нотаріусом до нотаріуса за місцем відкриття спадщини - до Виноградівської державної нотаріальної контори, в якій було заведено відповідну спадкову справу. При зверненні до держаного нотаріуса Виноградівської держаної нотаріальної контори щодо оформлення спадкових справ, нотаріусом було повідомлено, що дійсно є заведена спадкова справа, що інші спадкоємці за прийняттям спадщини із заявою не зверталися, однак у зв`язку із тим, що спадкодавець не оформив за свого життя право власності на належне йому майно, видати свідоцтво про право на спадщину нотаріус не може.

Внаслідок чого, позивачі змушені звернутися до суду з даним позовом.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи будучи належним чином повідомленими своєчасно у підготовче судове засідання не з`явилися, однак їх представник адвокат Антал Я.В. подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, та про те, що заявлені позовні вимоги підтримує повністю та просять суд такі задоволити.

Відповідач ОСОБА_3 про день, час та місце розгляду справи будучи належним чином повідомленим своєчасно, у підготовче судове засідання не з`явилися, однак до суду подав письмову заяву про визнання заявленного до нього позову та розгляд справи за його відсутності.

Представник Виноградівської державної нотаріальної контори, про час та місце розгляду справи будучи належним чином повідомленим своєчасно, у підготовче судове засідання не з`явилася.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, та враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, суд приходить до висновку, що позовна заява є підставною та підлягає задоволенню, оскільки в підготовчому судовому засіданні встановлені ті обставини на які посилається позивач у своїй заяві.

Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У судовому засіданні належними та допустимими доказами встановлено наступне. ІНФОРМАЦІЯ_1 в помер батько позивачів ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 13.12.2005 р. серії НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина на належний йому житловий будинок в АДРЕСА_1 та належну йому частку квартири АДРЕСА_2 .

Житловий будинок за АДРЕСА_1 в цілому належав батьку позивачів ОСОБА_5 на підставі Договору дарування житлового будинку від 16.09.2004 р. Спадкоємцями першої черги, які мали право на прийняття спадщини виступали діти спадкодавця - позивачі у цій справі ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ), дружина спадкодавця (мати позивачів - ОСОБА_6 ,) батько спадкодавця (дід позивачів - ОСОБА_7 ). Розбіжність у прізвищі та по-батькові батька позивічів - ОСОБА_5 та їх дідом - ОСОБА_7 зумовлена помилками перекладу з угорськомовного імені на український аналог в актових записах про народження.

Спадкодавець (батько позивачів) проживав та був зареєстрований на час смерті в м.Києві, тому спадкова справа була заведена державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Вороніна С.А. куди звернулися за прийняттям спадщини позивачі та батько спадкодавця ОСОБА_7 (через Виноградівську районну нотаріальну контору).

Зазначені спадкоємці успадкували в рівних частках:

- по 1/4 частки житлового будинку за АДРЕСА_1 , належного спадкодавцю на підставі Договору дарування житлового будинку від 16.09.2004 р. зареєстрованого за №2448, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4776650 від 17.09.2004 р.;

- по 41/1600 частини квартири АДРЕСА_2 частка якої належала спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно розпорядження №65-25 Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації від 21.01.2005 р.

Позивачі та їх мати ОСОБА_6 оформили свої спадкові права та отримали у нотаріуса відповідні Свідоцтва про право на спадщину. Батько спадкодавця (дід) позивачів на свою 1/4 частки житлового будинку та 41/1600 частини квартири, спадкові права не оформляв та Свідоцтво про право на спадщину не отримував.

Дід, крім успадкованого після смерті сина майна, успадкував також майно належне за життя своїй дружині (бабусі позивачів) - ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Так, зокрема, згідно Довідки Пийтерфолвівської сільської ради від 25.07.2023 р. №04-20/946, копії Державного акту на право приватної власності на землю ІV-ЗК 003467 їй належала земельна ділянка площею 0,74 га на території Петрівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Крім зазначеного майна, ОСОБА_7 , згідно довідки Пийтерфолвівської сільської ради від 25.07.2023 р. №04-20/945, копії Державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ЗК 003466 належала земельна ділянка площею 0,74 га на території Петрівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дід позивачів, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 11.08.2022 р. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому на час смерті спадкове майно.

Позивачі в межах шестимісячного строку на прийняття спадщини звернулися до державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Вороніни С.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті діда. Така заява була перенаправлена вказаним нотаріусом до нотаріуса за місцем відкриття спадщини - до Виноградівської державної нотаріальної контори, в якій було заведено відповідну спадкову справу. При зверненні до держаного нотаріуса Виноградівської держаної нотаріальної контори щодо оформлення спадкових справ, нотаріусом було повідомлено, що дійсно є заведена спадкова справа, що інші спадкоємці за прийняттям спадщини із заявою не зверталися, однак у зв`язку із тим, що спадкодавець не оформив за свого життя право власності на належне йому майно, видати свідоцтво про право на спадщину нотаріус не може.

На момент смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 .

Згідно довідки Пийтерфолвівської сільської ради від 25.07.2023 р. №04-20/943 гр. ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживав і був зареєстрований безпосередньо до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним на день смерті був прописаний внук - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У зв`язку із реєстрацією місця проживання внука спадкодавця - ОСОБА_3 разом із померлим дідом, позивачі визначили його відповідачем по справі.

Згідно довідки від 08.08.2023 р. №532 , технічного паспорта від 07.08.2023 р., виданих КП «Виноградівське РБТІ», житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 , будівництвом завершений (рік будівництва - 1996).

Інвентаризаційна вартість житлового будинку, загальною корисною площею 81,7 кв.м., з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , складає 267960 грн.

Загальна корисна площа житлового будинку становить 81,7 кв.м., в тому числі житлова площа - 49,5 кв.м.

На земельній ділянці знаходяться: Житловий будинок літ. А - цегла; Літня кухня літ. Б - саман; Корівник літ.В - цегла; Вбиральня літ. Д - цегла; Ворота №1- мет.; Огорожа №2 - мет.

Згідно висновку про вартість майна, що міститься у Звіті про ринкову вартість нерухомого майна від 28.07.2023 р. вартість належної спадкодавцю 41/1600 частки квартири, загальною площею 41,82 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 становить 49247,75 грн.

Згідно листів Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 15.08.2023 р. №№ 3256/221-23 та 3257/221-23 витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на підставі державних актів IV-ЗК №003466 , реєстраційний №836 та IV-ЗК №003467 , реєстраційний №837 не може бути виданий оскільки відомості про земельні ділянки відсутні в Державному земельному кадастрі. Одночасно повідомлено що вартість 1 га по Закарпатській області становить 27268,00 грн. за 1 га. (копії листів-відповідей додаються)

Відтак, нормативна грошова оцінка кожної земельної ділянки (паю) розміром 0,74 га становить 20178,32 грн.=0,74х27268,00.

Отже загальна ціна позову складає:156594,39 грн. = частка житлового будинку 66990(267960 грн.х1/4)+ частка квартири 49247,75 грн.+ дві земельні ділянки (паї) 40356,64(2х0,74х27268,00).

Після смерті діда, на майно, що йому належало, відкрилася спадщина.

У межах шестимісячного строку після його смерті, позивачі звернулися з письмовою заявою про прийняття спадщини та Виноградівською державною нотаріальною конторою, яка зареєструвала відповідну спадкову справу, яку необхідно витребувати для дослідження в судовому засіданні.

Після звернення до державного нотаріуса позивачів щодо оформлення спадкових прав, нотаріусом їм було надано письмову відмову від 21.07.2023 р. №171/01-16 у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу щодо належності спадкового майна спадкодавцеві та їм було роз`яснено право на звернення до суду.

Інші спадкоємці до нотаріуса за прийняттям спадщини не зверталися.

На даний час, позивачі не можуть визнати право на спадщину шляхом звернення до нотаріуса, із-за відсутності правовстановлюючих документів на об`єкти спадкового майна, тому змушені звернутися до суду.

В п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1258 спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ч.5 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Згідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В п.3.1 Узагальнення проведеного ВССУ від 16.05.2013 року відмічено, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК), а в п.3.3 що у випадках відсутності правовстановлюючих документів та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем (на ім`я спадкодавця) суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно.

Отже, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати Свідоцтво про право на спадщину. Статтею 1297 зазначеного Кодексу встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Верховний Суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 роз`яснив, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Після звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивачам було надано відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше право не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідну до ст.16 ЦК України визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом.

Згідно до правової позиції, викладеної у Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 27.09.2012 року № 10-1387/0/4-12 "Про практику застосування судами при розгляді справ окремих норм законодавства про власність та спадкування", вбачається, що у відповідності до ст. 2 ЗУ від "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" 1 липня 2004 року N 1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обмежень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обмежень, що супроводжується внесенням даних до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обмежень.

Позивачі, як спадкоємці, яка прийняла спадщину та вчасно звернулася до нотаріуса із відповідною заявою, на даний час не можуть визнати право на спадщину шляхом звернення до нотаріуса, із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, тому змушені звернутися до суду.

З урахуванням всього вищевикладеного, суд прийшов до переконання, що існують обставини, які є підставою для задоволення заявленного позову.

Керуючись ст.ст.10, 12, 13, 43, 49, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 право власності на:

- 1/8 завершеного будівництвом житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 , загальною площею - 81,7 кв.м., в тому числі житловою - 49,5 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- 41/3200 частини квартири номер АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- земельну частку (пай), площею 0,74 гектар (посвідчене копією державного акту серії IV-ЗК №003467, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №837 від 16.11.2001 р.) в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 право власності на:

- 1/8 завершеного будівництвом житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 , загальною площею - 81,7 кв.м., в тому числі житловою - 49,5 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- 41/3200 частини квартири номер АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- земельну частку (пай), площею 0,74 гектар (посвідчене копією державного акту серії IV-ЗК №003466, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №836 від 16.11.2001 р.) в порядку спадкування за законом після смерті дідуся, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

ГоловуючийА. А. Надопта