ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6071/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Осадчуком С.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом позовом ОСОБА_1 поданим в її інтересах адвокатом Кравченко Ксенією Миколаївною до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у липні 2023 року адвокат Кравченко Ксенія Миколаївна звернулась до Дарницького районного суду міста Києва в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 , посилаючись на те, що шлюбні відносини між сторонами припинені у зв`язку з відсутністю спільних інтересів, різними поглядами на шлюб, сім`ю та відсутністю взаєморозуміння. Між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного. Спільне господарство та сумісне проживання між ними припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Гусак О.С.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2023 року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Представник позивача надала суду заяву у якій просила провести розгляд справи за відсутності позивача та її представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

У судові засідання 31 серпня та 27 вересня 2023 року відповідач не з`явився, на його адресу судом двічі надсилася судові повістки, які поверталися із відмітками "за закінченням терміну зберігання", "адресат відсутній за вказаною адресою".

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18.

У встановлений судом строк відповідач не подав заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або письмового відзиву на позов.

За таких обставин, відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 30 червня 2021 року Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 860.

Із позовної заяви вбачається, що шлюбні відносини між сторонами не склались, проживають окремо, мають протилежні погляди на життя, втратили почуття любові і поваги. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя і збереження сім`ї із відповідачем неможливе і не відповідає його інтересам.

Згідно із статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Відповідно до частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

З огляду на це суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню.

Згідно частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

У відповідності до ч. 1 ст. 141, ч. 1 ст. 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

На підставі статей 110-112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 200, 206, 263-265, 268, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 30 червня 2021 року Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 860, між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), розірвати.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Гусак