Провадження № 22-ц/801/1771/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бойко В. М.
Доповідач:Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

26 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Стадника І.М. (судді-доповідача),

суддів: Войтка Ю.Б., Міхасішина І.В.,

з участю секретаря судового засідання Собцевої А.Р.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2

апеляційну скаргу представника позивача - адвоката Парвадова Сергія Миколайовича

на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 червня 2023 року, постановлене під головуванням судді Бойка В.М., повний текст якого складений 04 липня 2023 року,

у справі № 127/15780/23

за позовом ОСОБА_1 (позивач)

до Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи (відповідач)

про скасування наказу про оголошення догани, -

встановив:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції

ОСОБА_1 звернулася в міський суд з позовом до Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи про скасування наказу про оголошення догани.

Свої вимоги мотивувала тим, що до 24 березня 2023 року вона працювала на посаді голови Вінницької міської МСЕК № 1. 07 квітня 2023 року їй було повідомлено про оголошення догани відповідно до Наказу №19/к/тм від 07.04.2023 року за порушення трудової дисципліни, допущеної при виконанні обов`язків голови Вінницької міської МСЕК № 1.

Позивачка вважає вказаний наказ незаконним, оскільки на момент оголошення їй догани 07 квітня 2023 року за порушення трудової дисципліни, допущене при виконанні обов`язків голови Вінницької міської МСЕК № 1 09.03.2023 року, вона була вже звільнена з посади голови Вінницької міської МСЕК № 1, згідно Наказу №39/к/тр від 24.03.2023 року. Позивачка вважає, що трудовим законодавством не передбачене покарання працівника після його звільнення із займаної посади.

Крім того, вона не погоджується із мотивацією, викладеною в Наказі №19/к/тм від 07 квітня 2023 року, вважає вищезазначений наказ надуманим та безпідставним, таким, що не відповідає дійсним обставинам справи та вимогам чинного законодавства України. Даний наказ виданий через особисті неприязні стосунки до позивачки зі сторони в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А.

Щодо обставин справи, то позивачка стверджувала, що 08 березня 2023 року на електронну пошту Вінницької міської МСЕК № 1 було надіслано повідомлення від в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А. з вимогою прибути 09 березня 2023 року на 12 год. 00 хв. разом із медичним реєстратором та медичною документацією до приміщення обласної МСЕК № 1. Позивачкою 09.03.2023 року на особистий номер мобільного телефону в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ №1 Даниленко Ю.А. було направлено повідомлення про те, що 09 березня 2023 року, згідно до графіку прийому пацієнтів у Вінницькій міській МСЕК № 1 проводиться прийом та відсутність позивачки на комісії під час прийому пацієнтів може викликати блокування роботи комісії та призвести до правомірних скарг пацієнтів. На думку позивачки, в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ №1 Даниленко Ю.А. штучно створила умови, при яких позивачка мала обирати або прибути до приміщення обласної МСЕК №1 разом з медичним реєстратором та заблокувати роботу Вінницької міської МСЕК № 1, зірвавши прийом пацієнтів, за що їй було б оголошено догану, або не виконати її розпорядження щодо прибуття в приміщення обласної МСЕК №1 із зазначеними в її повідомленні медичними документами та продовжити прийом пацієнтів. Позивачка обрала варіант щодо продовження 09 березня 2023 року роботи Вінницької міської МСЕК № 1 та проведення прийому пацієнтів, що входить безпосередньо до посадових обов`язків голови Вінницької міської МСЕК № 1. За таких обставин, позивачка вважає, що в її діях відсутні підстави для притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, просила суд визнати незаконним та скасувати Наказ Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи №19/к/тм від 07.04.2023 року «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 29 червня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи про скасування наказу про оголошення догани - відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із рішенням, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Парвадов С.М. подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, що призвело до неправильного застосування норм матеріального права та грубого порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Вінницького міського суду від 29 червня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що поза увагою суду першої інстанції залишилася та обставина, що дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосоване як до лікаря-терапевта, тобто після звільнення з посади голови Вінницької МСЕК № 1, але за порушення, нібито допущені нею за час роботи на цій посаді.

Стверджує також, що не виконала вказівку вищого керівника з поважних причин, так як в день і час, на який її викликали, вона брала участь в засіданнях МСЕК № 1 й здійснювала прийом пацієнтів. Звертає увагу, що галузевими нормативно-правовими актами забороняється у робочий час відволікати працівників від їх безпосередньої роботи.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи просить залишити рішення Вінницького міського суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Вказує на те, що обіймаючи посаду голови МСЕК ОСОБА_1 порушила трудову дисципліну - не виконала розпорядження керівника ВОЦ МСЕ, що спричинило безпідставне порушення процедури визначення інвалідності, а тому 7 квітня 2023 року до неї, як до лікаря-терапевта, було застосовано захід стягнення - догану, за порушення трудової дисципліни, допущеної при виконанні обов`язків голови комісії, і такі дії відповідача відповідають вимогам стате 147, 148 КЗпП України.

У відповіді на відзив представник позивача наголошує на тому, що під час виклику ОСОБА_1 до ВОЦ МСЕ їй не було повідомлено причину виклику, а тому посилання в наказі про оголошення догани на негативні наслідки, до яких призвела її неявка, є необґрунтованим. Натомість залишення нею свого робочого місця і явка до ВОЦ МСЕ обов`язково призвело б до порушення роботи МСЕК № 1.

Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини

Судом першої інстанції установлено, що відповідно до Наказу №82-к від 06.11.2018 року призначено ОСОБА_1 , лікаря-терапевта Вінницької міської МСЕК № 1, за її згодою, з 06.11.2018 року головою Вінницької міської МСЕК №1 (а.с. 52).

В п. 34 Акту огляду МСЕК № 384 від 27.02.2023 року відносно ОСОБА_2 голова Вінницької міської МСЕК № 1 Андросова Н.С. в обґрунтуванні висновку вказала: «пацієнтка направляється на консультацію на обласну МСЕК № 1 (за усною інформацією в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А. було звернення щодо гр. ОСОБА_2 . Зі змістом звернення голову Вінницької міської МСЕК № 1 Андросову Н.С. не ознайомили, коли було питання щодо даного звернення. Для запобігання конфліктної ситуації - пацієнтка направляється на обласний МСЕК №1» (а.с. 28).

З оглянутої судом першої інстанції фото-таблиці вбачається, що Обласна МСЕК № 1 повідомила про необхідність прибуття голови міської МСЕК № 1 та медичного реєстратора 09.03.2023 року о 12 год. 00 хв. на обласну МСЕК № 1. При собі мати витяги із протоколів засідань міської МСЕК № 1, надані для перевірки обласній МСЕК № 1 02.03.2023 року з відміткою про запитувані медичні справи (а.с. 6).

З фото-таблиці (скріншотів переписки з телефону ОСОБА_1 ) вбачається, що ОСОБА_1 повідомила Даниленко Ю.А. про наступне: «сьогодні в нас іде прийом і 12 година ще прийому пацієнтів згідно графіку роботи комісії, тому виклик на цей час може призвести до блокування роботи комісії та може призвести до скарг з боку громадян» (а.с. 7).

Відповідно до п. 35 Акту огляду МСЕК № 60291 від 09.03.2023 року вказано: «для сумлінного огляду голову МСЕК ОСОБА_1 було запрошено на 09.03.2023 року. ОСОБА_1 , демонстративно не з`явилася на Театральну, 14, про що складено відповідний акт працівниками обласної МСЕК № 1» (а.с. 29).

09.03.2023 року о 14 год. 30 хв. комісія ВОЦ МСЕК № 1 у складі лікаря-терапевта обласної МСЕК № 1 Колоянової Галини , лікаря-невропатолога обласної МСЕК № 1 Бичака Олександра , лікаря-хірурга обласної МСЕК № 1 Кудина Олександра , сестри медичної старшої обласної МСЕК № 1 Тіхановтої Гаїни та реєстратора медичного обласної МСЕК № 1 Шаповал Олени , склали Акт, відповідно до якого вказали, що відповідно до розпорядження в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А., надісланого 08.03.2023 року о 14 год. 15 хв. на електронну пошту Вінницької міської МСЕК №1 про те, щоб голова Вінницької міської МСЕК № 1 ОСОБА_1 та реєстратор медичний Вінницької міської МСЕК № 1 Лисак І.М. з`явилися 09.03.2023 року о 12 год. 00 хв. на обласну МСЕК № 1 та надали запитувані документи, голова Вінницької міської МСЕК № 1 ОСОБА_1 та реєстратор медичний Вінницької міської МСЕК № 1 Лисак І.М. не з`явилися та запитувані документи не надали. Натомість голова Вінницької міської МСЕК №1 надіслала письмове повідомлення на мобільний телефон в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕК № 1 Даниленко Ю.А. про те, що розпорядження виконувати не буде (а.с. 47).

Відповідно до Пояснення ОСОБА_1 від 16.03.2023 року, остання вказала, що 09.03.2023 року з 08 год. 00 хв. до 14 год. 36 хв. ОСОБА_1 разом з членами Вінницької міської МСЕК № 1 проводили прийом пацієнтів в приміщені комісії за адресою: м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 96, кабінет б/н, згідно її посадової інструкції та законодавства України. В.о. головного лікаря Даниленко Ю.А. про неможливість прибуття з медичним реєстратором на 12 год. 00 хв. на Театральну,14 вона повідомила, оскільки на комісію були викликані пацієнти і згідно Постанови КМУ від 03.12.2009 року № 1317 та посадової інструкції вони зобов`язувалися всіх оглянути. Також зазначила, що у виклику на Театральну, 14 на 12 год. 00 хв. разом з медичним реєстратором в повідомленні на електронній пошті не значилося, які саме протоколи за який період необхідно було надати. Крім того, з Актом про неявку від 09.03.2023 року вона не ознайомлена (а.с. 48).

Відповідно до пояснювальної записки від 15.03.2023 року Лисак І.М. вказала, що вона є медичним реєстратором Вінницької міської МСЕК № 1. 09.03.2023 року на 12 год. 00 хв не з`явилася на обласну МСЕК № 1 з витягами протоколів засідань міської МСЕК № 1, надані для перевірки обласному МСЕК № 1 02.03.2023 року з відмітками з запитуваними медичними справами, тому що голова Вінницької МСЕК № 1 ОСОБА_1 не дозволила залишати робоче місце, а протоколи були у неї взяті в день перевірки нею ж.

З правового висновку юрисконсульта ВОЦ МСЕК № 1 Якименко-Шевчук Ю.О. вбачається, що нез`явлення ОСОБА_1 на обласну МСЕК № 1 09.03.2023 року о 12 год. 00 хв. за письмовою вказівкою в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕК Даниленко Ю.А. є наслідком порушення ОСОБА_1 ст. ст. 139-140 КЗпП України, п. 2 розд. ІІІ Посадової інструкції голови МСЕК № 05-68/21 від 01.12.2022 року. Таким чином, в діях ОСОБА_1 містяться ознаки дисциплінарного правопорушення. Відповідно, наявні підстави застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення, передбачене ст.147 КЗпП України (а.с. 50).

Наказом № 39/к/тм від 24.03.2023 року ОСОБА_1 , лікарю-терапевту, голові Вінницької міської МСЕК № 1 оголошено догану. Увільнено з 24.03.2023 року лікаря-терапевта ОСОБА_1 від виконання обов`язків голови Вінницької міської МСЕК №1 (а.с. 53-54).

Наказом в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А. № 19/к/тм від 07.04.2023 року «Про оголошення догани ОСОБА_1 », у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 , яка виконувала обов`язки голови Вінницької міської МСЕК № 1, розпорядження в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕ Даниленко Ю.А. про прибуття 09.03.2023 року на 12 год. 00 хв. на обласну МСЕК № 1, що потягнуло «зрив» огляду особи з інвалідністю та порушення статей 139, 140 КЗпП України, п. 2.24 Посадової інструкції голови Вінницької міської МСЕК № 1 № 05-68/21 від 01.12.2022 року, на підставі статей 147-149 КЗпП України оголошено ОСОБА_1 , лікарю-терапевту Вінницької міської МСЕК № 1, догану за порушення трудової дисципліни, допущеної при виконанні обов`язків голови Вінницької міської МСЕК № 1 09.03.2023 року. Підстави: повідомлення в.о. головного лікарня Ю. Даниленко від 08.03.2023 року, Акт про неявку від 09.03.2023 року, Наказ від 15.03.2023 року № 18 «Про надання письмових пояснень», пояснювальна Лисак І.М. від 15.03.2023 року, пояснення ОСОБА_1 від 16.03.2023 року, правовий висновок юрисконсульта від 20.03.2023 року (а.с. 5).

Посадовою інструкцією №05-68/21 від 01.12.2022 року голови медико-соціальної експертної комісії, затвердженої в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕК Даниленко Ю.А. від 01.12.2022 року передбачено, що ця посадова інструкція визначає функціональні обов`язки, права та відповідальність голови МСЕК.

Відповідно до п.1.4 Голова МСЕК безпосередньо підпорядковується керівнику ВОЦ МСЕК, а також головному експерту.

Відповідно до п. 2.24 Голова МСЕК зобов`язана вчасно і чітко виконувати розпорядження та вказівки керівництва ВОЦ МСЕК, у тому числі усні.

ОСОБА_1 із вказаною посадовою інструкцією була ознайомлена 06.12.2022 року.

З огляду на встановлені обставини справи, суд першої інстанції виходив із того, що позивачка не виконала пряму письмову вказівку в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕК Даниленко Ю.А., а саме з`явитися на засідання обласного МСЕК № 1, чим було порушено п.2.24 Посадової інструкції №05-68/21 від 01.12.2022 року, у результаті чого її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

За оцінкою суду першої інстанції ОСОБА_1 , висловивши небажання з`явитися на комісію обласного МСЕК № 1 09.03.2023 року о 12 год. 00 хв. порушила ст. ст. 139-140 КЗпП України, п. 2.24 Посадової інструкції голови МСЕК №05-68/21 від 01.12.2022 року.

При цьому, суд не взяв до уваги твердження позивачки стосовно неявки на комісію у зв`язку з прийомом пацієнтів, оскільки розпорядження в.о. головного лікаря ВОЦ МСЕК № 1 Даниленко Ю.А. на думку суду мало важливіше значення при здійсненні трудових обов`язків ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене вище, суд першої інстанції дійшов висновку, що наказ ВОЦ МСЕ №19/к/тм від 07.04.2023 року «Про оголошення догани ОСОБА_1 » відповідає вищевказаним вимогам, а також є таким, який винесений в межах порядку застосування дисциплінарних стягнень та передбачених трудовим законодавством.

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції зазначеним вимога не відповідає.

В силу статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, але апеляційний суд не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції в частині, де невиконання ОСОБА_1 переданої засобами електронного зв`язку вказівки з`явитися до ВОЦ МСЕ розцінено як порушення трудової дисципліни і формальна підстава для дисциплінарної відповідальності.

Щодо вказаних в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності наслідків у вигляді «зриву» огляду особи з інвалідністю, то апеляційний суд зауважує, що заподіяні дисциплінарним проступком наслідки впливають не на наявність складу дисциплінарного проступку, а на вибір виду дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, між сторонами виник спір щодо застосування до позивача як до лікаря-терапевта дисциплінарного стягнення за порушення трудових обов`язків, яке вона допустила виконуючи обов`язки голови медико-соціальної експертної комісії.

Як в суді першої інстанції, так і в апеляційній скарзі, позивач наголошувала на тому, що на час накладення дисциплінарного стягнення вона вже не обіймала відповідну посаду, а тому до неї не могло бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Судом першої інстанції дійсно встановлено, а сторонами не заперечується, що відповідно до наказу головного лікаря ВОЦ МСЕ від 06 листопада 2018 року ОСОБА_1 , лікаря методиста Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи, за її згодою, переведено на посаду лікаря-терапевта Вінницької МСЕК № 1, з 06.11.2018 року, з посадовим окладом згідно штатного розпису.

Цим же наказом ОСОБА_1 , лікаря-терапевта Вінницької МСЕК № 1, за її згодою, з 06 листопада 2023 року призначено головою Вінницької міської МСЕК № 1 (а.с. 52).

Разом з тим, наказом в. о. головного лікаря Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи від 24 березня 2023 року «Про дисциплінарно-організаційні питання щодо діяльності голови Вінницької МСЕК № 1» ОСОБА_1 , лікарю-терапевту, голові Вінницької міської медико-соціальної експертної комісії № 1 оголошено догану.

Крім того, з 24 березня 2023 року лікаря-терапевта ОСОБА_1 увільнено від виконання обов`язків голови Вінницької міської медико-соціальної експертної комісії № 1 (а.с. 54).

Отже починаючи з 24 березня 2023 року ОСОБА_1 продовжила працювати лікарем-терапевтом Вінницької міської медико-соціальної експертної комісії № 1, проте увільнена від виконання обов`язків її голови.

Зазначена обставина й відповідні доводи позивачки залишилися поза увагою суду першої інстанції, а відтак суду апеляційної інстанції слід перевірити зазначені доводи й дати на них мотивовану відповідь.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Статтею 140 КЗпП України встановлено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю.

У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є вчинення працівником дисциплінарного проступку. КЗпП України безпосередньо його не визначає, але таке визначення надається в сталій судовій практиці.

Так, Верховний Суд у постанові від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17 вказав, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Законодавство про працю не закріплює переліку діянь, які вважаються порушеннями трудової дисципліни. Винятки стосуються державних службовців, суддів, прокурорів, а також тих, на кого поширюються статути чи положення про дисципліну. Тому для встановлення дисциплінарного проступку важливо з`ясувати коло трудових (службових) обов`язків працівника.

Саме їх невиконання чи неналежне виконання складають основу об`єктивної сторони складу цього правопорушення. Ці обов`язки визначаються трудовим договором, посадовою (робочою) інструкцією, правилами внутрішнього трудового розпорядку та іншими локальними актами роботодавця, його наказами та розпорядженнями, а також законами та іншими нормативно-правовими актами.

У п. 29 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 р. у справі № 452/970/17 зазначено, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором, або про які працівник не був проінформований належним чином.

Дисциплінарна відповідальність як вид юридичної відповідальності може застосовуватися роботодавцем до працівника в межах одного трудового договору. Тобто якщо працівник працює на одному й тому самому підприємстві, крім основної роботи, ще й за внутрішнім сумісництвом, накладене дисциплінарне стягнення за одним трудовим договором жодним чином не може впливати на відносини за іншим. Або ж коли після накладення дисциплінарного стягнення працівника було звільнено, а потім знову прийнято на це саме підприємство з укладенням нового трудового договору, працівник вважатиметься таким, що не має дисциплінарного стягнення, попри те, скільки часу минуло після накладення дисциплінарного стягнення за першим трудовим договором.

Якщо ж після накладення дисциплінарного стягнення працівника було переведено на іншу посаду (незалежно від кого надходила така ініціатива), дія дисциплінарного стягнення продовжуватиметься протягом строку, передбаченого статтею 151 КЗпП України, оскільки при переведенні працівника на іншу роботу змінюється лише його трудова функція, тобто посада (професія), спеціальність, кваліфікація, передбачені трудовим договором, а сам договір залишається чинним.

Застосовуючи вищевказані норми права до відносин в даній справі, апеляційний суд, враховуючи висновки щодо їх застосування, викладені в постановах Верховного Суду, дійшов висновку, що накладення дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни, допущене при виконанні за певною посадою обов`язків, від яких працівника вже увільнено, не допускається, а тому наказ Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи від 07.04.2023 № 19/к/тм «Про оголошення догани ОСОБА_1 » є незаконним і підлягає скасуванню в судовому порядку.

При цьому апеляційний суд відхиляє доводи відповідача про те, що увільнення ОСОБА_1 з посади голови комісії не звільняє її від відповідальності за дії, які вона вчинила, будучи на посаді голови комісії, а оспорюваний наказ виданий в межах місяця з часу вчинення нею дисциплінарного проступку.

Наказом від 24.03.2023 № 39/к/тр виконувач обов`язків головного лікаря Ю. Даниленко не лише оголосила ОСОБА_1 , лікарю-терапевту, голові Вінницької міської медико-соціальної експертної комісії № 1 догану, а й увільнила її від виконання обов`язків голови Вінницької міської соціальної експертної комісії № 1.

Зазначений наказ підтверджує ту обставину, що із зазначеної в ньому дати ОСОБА_1 більше не виконує обов`язки голови комісії.

Застосування дисциплінарної відповідальності за невиконання чи неналежне виконання обов`язків за посадою, яку особа більше не обіймає, суперечить самій суті дисциплінарної відповідальності, метою якої є забезпечення трудової дисципліни, а функціями - превентивна, виховна і відновлювальна.

Натомість в такий спосіб вже після увільнення працівника від виконання певних обов`язків «заднім числом» створюється ознака повторності, чи систематичності невиконання чи неналежного виконання посадових обов`язків в діях такого працівника.

Згідно положень частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За змістом частини другої цієї статті неправильним застосуванням норм матеріального права вважається неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника позивача - адвоката Парвадова Сергія Миколайовича задовольнити.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 червня 2023 року скасувати і ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 задовольнити. Визнати незаконним та скасувати наказ Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи № 19/к/тм від 07 квітня 2023 року «Про оголошення догани» ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст постанови скаладено 29.09.2023 року.

Головуючий: І.М. Стадник
Судді: Ю.Б. Войтко
І.В. Міхасішин