Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/1309/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2023 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Панасюка І.В.,

з участю секретаря судового засідання Хмельовської І.П.,

представника позивача по первісному позову - адвоката Петришиної К.А.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Гайвороні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визнання права власності на зброю в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визнання права власності на зброю в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Гайворонського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування.

ОСОБА_1 звернувся до Гайворонського районного суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування. Просить суд, визнати за ОСОБА_1 право власності на дві одиниці зброї - мисливську гладкоствольну рушницю марки ТОЗ-34, мисливську гладкоствольну рушницю Target 1587 clasic в порядку спадкування за законом.

До початку розгляду справи по суті, відповідач по первісному позову ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування в якому просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 право власності на мисливську гладкоствольну рушницю марки ТОЗ-34 та мисливську гладкоствольну рушницю Target 1587 clasic в порядку спадкування за законом.

Позивач та представник позивача по первісному позову в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд відмовити в задоволенні зустрічного позову та задовольнити первісний.

В судовому засіданні відповідач по первісному позову ОСОБА_1 підтримала зустрічний позов, просила в первісному позові відмовити, а зустрічну позовну заяву задовольнити.

Відповідач по первісному позову ОСОБА_3 , в судовому засіданні просила суд відмовити в задоволенні зустрічного позову та визнала первісний.

Відповідач по первісному позову ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заперечення на зустрічну позовну заяву.

Третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву в якій просила суд провести судове засідання без її участі.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд вважає, що позови не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Суд сприяє створенню належних умов для здійснення малолітньою або неповнолітньою особою її прав, визначених законом та передбачених міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. (частина 3 статті 45 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

У постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 917/2041/20 зазначено, що у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30 липня 2020 року у справі № 670/23/18, від 18 листопада 2020 року у справі № 318/1345/17, від 14 квітня 2021 року у справі № 552/3469/18.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 15 вересня 2021 року у справі № 344/17464/15-ц вказано, що «відповідно до частин першої-четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Згідно із частиною другою статті 416 ЦПК України та частиною першою статті 417 ЦПК України висновок Великої Палати Верховного Суду про те, як саме повинна застосовуватися норма матеріального права, є обов`язковим для застосування судами.

Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанови Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17, від 16 вересня 2022 року в справі № 642/2316/20).

З урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 (а.с. 13).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина до складу якої входять дві мисливські рушниці ТОЗ-34 та Target 1587 clasic. Спадкова справа заведена приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховською Т.С. (а.с. 11-12).

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 є: малолітній син - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 39), донька - ОСОБА_4 , його батьки: ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та дружина ОСОБА_2 , що підтверджується копією повідомлення про коло спадкоємців №177/01-16 від 16.06.2023 р. приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховської Т.С. (а.с. 40) та підтверджено в ході судового розгляду.

Таким чином, заявлені позивачами по первісному та зустрічному позову вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків, зокрема і малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а отже такі вимоги не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивачів без залучення всіх відповідачів, оскільки лише за наявності належних відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

Звертаючись до суду із первісним та зустрічним позовами, позивачі по первісному та зустрічному позову всупереч статей 51, 175 ЦПК України не зазначили усіх відповідачів, прав та інтересів яких може стосуватись ухвалене судове рішення, також, в ході розгляду справи, своєчасно не заявили клопотання про залучення належного співвідповідача ОСОБА_6 , що призвело до вирішення спору з неналежним складом учасників, що є підставою для відмови в задоволенні первісного та зустрічного позову, аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 травня 2023 року у справі № 457/748/20.

Позивачі по первісному та зустрічному позову не позбавлені права на пред`явлення відповідного позову з визначенням належного складу учасників (сторін, третіх осіб) для захисту своїх прав та інтересів, у порядку визначеному законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволенню позовних вимог.

Керуючись: ст.ст. 141, 263, 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визнання права власності на зброю в порядку спадкування відмовити повністю.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визнання права власності на зброю в порядку спадкування відмовити повністю.

Судові витрати залишити за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по фактично понесеним.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. В. Панасюк

Дата документа 02.10.2023