У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

27 вересня 2023 року м. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Заверюха В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суд з позовом до Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви, а також до документів, які додаються до неї, встановлені ст.ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві повинен бути зазначений виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, позивач викладаючи у позові обставини в обгрунтування позовних вимог, не додає до позову докази, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У свою чергу, правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі Закон).

Згідно ч.1 ст.2 Закону, платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (ч.1 ст.3 Закону).

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З 1 січня 2023 року розмір судового збору визначається від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлюється на 1 січня календарного року. З 1 січня 2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб у відповідності до Державного бюджету складає 2 684 гривні.

Відповідно до вимог ст.3 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В позовній заяві об`єднані одночасно вимоги, що мають майновий і немайновий характер, а саме: встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

Так, позов пред`явлений з приводу визнання права власності на спадкове майно, проте позивачем не вказана ціна позову, яка згідно ст.176 ЦПК України у справах про визнання права власності визначається вартістю майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Неправильне визначення ціни позову, що приводить до недоплати судового збору є недостатком позовної заяви, а тому до неї повинні застосовуватися вимоги, передбачені ст.185 ЦПК України, про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до положень ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст.175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bd.od.court.gov.ua/sud1505/gromadyanam/csz/.

Ухвала може бути оскаржена в частині сплати судового збору до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Заверюха В.О.