УХВАЛА

ІМЕНЕ М УКРАЇНИ

"04" жовтня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Єфіменко Н.В.

за участі секретаря Лущан В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2021 у справі № 953/19251/20 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду,

встановив:

21 квітня 2021р. заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова позовні вимоги Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду задоволені. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за опалення та підігрів води в розмірі 134197,99 грн., 3% річних у сумі 3160,66 грн., інфляційні витрати у сумі 4356,53 грн., а всього 143881,53 грн. Крім того, стягнуто з відповідачів на користь позивача судовий збір у сумі по 525 грн. з кожного.

20.09.2023р. до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2021. В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 посилався на не отримання жодного повідомлення про виклик до суду, не проживання з 2016 року за вказаною у позовній заяві адресою; незгодою з позивачем щодо строків нарахування заборгованості, зокрема недотриманням строків позовної давності. Просив поновити строк подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заявник в судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_5 в судовому засіданні просив поновити строк подання заяви про перегляд заочного рішення, вищевказане заочне рішення скасувати та призначити справу до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін.

Представник позивача та відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду заяви, до судового засідання не з`явилися, причину неявки не сповістили.

Суд, вислухавши міркування представника заявника, дослідивши матеріали справи, доходить наступного:

З урахуванням положень ст. 284 ЦПК України, суд вважає за можливе строк подачі заяви про перегляд заочного рішення поновити як пропущений з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, 24.11.2020 позивач КП «Харківські теплові мережі» звернулось з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду в сумі 134197,99 грн. (а.с.1).

09.12.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова провадження за вищевказаною позовною заявою відкрите (а.с.9).

У відповідності до ч. 5 ст. 74 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 09.11.2017) судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

У відповідності до п. 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою Судова повістка рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Як вбачається з довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 03.06.2020, відповідач ОСОБА_1 станом на 03.06.2020р. значився зареєстрованим за адресою, зазначеною у позовній заяві: АДРЕСА_1 (а.с. 4).

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності вищевказаних підстав.

Поштова кореспонденція надсилалась судом за місцем реєстрації відповідача, вказаній у позовній заяві, однак поверталась до суду за невручення відповідачу (а.с.14). Клопотань про відкладення судового розгляду або інших заяв з процесуальних питань відповідачем не подавалось.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог наявні законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З урахуванням викладеного, підстави для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2021 відсутні, а тому заява відповідача про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд,-

постановив:

Строк подачі заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2021 - поновити.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2021 у справі № 953/19251/20 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду, - відмовити.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.В. Єфіменко