ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/489/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" вересня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т. О., вивчивши подання головного державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Данилюк Ольги Борисівни про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна боржника, у якому зареєстрована неповнолітня дитина,

В С Т А Н О В И В:

15.09.2023 головний державний виконавець Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Данилюк О. Б. звернулася до суду з поданням про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна боржника ОСОБА_1 , у якому зареєстрована неповнолітня (малолітня) дитина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За результатами вивчення матеріалів подання суддя встановив, що його подано до неналежного суду.

Так, з матеріалів подання вбачається, що його подано в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_1 з виконання вироку Печерського районного суду м. Києва від 14.11.2012 в частині конфіскації на користь держави майна засудженого ОСОБА_1 .

Підстави та порядок вирішення процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у цивільних справах, визначені нормами розділу VI ЦПК України.

За загальним правилом, установленим частиною першою статті 446 цього Кодексу, процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

У ЦПК України відсутні норми щодо можливості припинення стягнення присуджених судом аліментів з підстав зміни дитиною місця свого проживання.

Звернення до суду з поданням про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна боржника, право власності або право користування яким мають діти, цивільний процесуальний закон прямо не передбачає.

Водночас системний аналіз положень Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей», Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5 та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.06.2016 № 2831/5, дає підстави для висновку, що у разі виконання судових рішень, які передбачають звернення стягнення не на конкретно визначене житлове приміщення та не у конкретно визначений спосіб, державний або приватний виконавець повинен звернутися до органу опіки та піклування з метою отримання дозволу на реалізацію об`єкта житлової нерухомості, право на користування яким мають діти, а у випадку відмови органу опіки та піклування - до суду.

Схожий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2021 у справі № 755/12052/19 (провадження № 14-113цс21).

За приписами пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Отже ураховуючи, що подання державного виконавця подане в рамках виконавчого провадження з виконання вироку Печерського районного суду м. Києва про конфіскацію майна засудженого, наявні підстави для його передачі за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Печерського районного суду м. Києва.

Зважаючи на встановлення непідсудності даної справи Дарницькому районному суду м. Києва, питання відповідності подання вимогам частини другої статті 183 ЦПК України суддею не досліджувалось.

Керуючись статтями 30, 31, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Подання головного державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Данилюк Ольги Борисівни про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна боржника, у якому зареєстрована неповнолітня дитина, передати за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Печерського районного суду м. Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Роз`яснити заявнику, що передача справи до іншого суду здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги, не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 21.09.2023.