Ухвала

28 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 695/1304/23

провадження № 61-13869ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року АТ «Універсал Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

УхвалоюЗолотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02 травня 2023 року прийнято позовну заяву АТ «Універсал Банк» до розгляду та відкрито провадження у цій цивільній справі.

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області із позовною заявою про визнання договору недійсним та вступ у справу в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .

Не погодившись з ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року залишено без змін.

Ухвала суду першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, мотивована тим, що предметом спору у цій справі є стягнення заборгованості, а за позовом третьої особи ОСОБА_1 предметом спору є визнання договору недійсним, тобто третя особа звернулася до суду з позовом не щодо того самого предмету спору, а з інших підстав, що не відповідає приписам статті 195 ЦПК України.

20 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалуЗолотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року, передати справу на новий розгляд.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що повний текст постанови суду Черкаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року ним отримано не було, а він у період із 07 серпня 2023 року до 16 вересня 2023 року перебував у відрядженні, на підтвердження чого надано докази.

Оскільки причина пропуску процесуального строку є поважною, строк на касаційне оскарження на підставі частини другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України підлягає поновленню.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У статті 52 ЦПК України зазначено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

За статтею 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним.

У постанові від 13 березня 2019 року у справі № 916/3245/17 (провадження

№ 12-13гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. Водночас під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Участь третіх осіб у цивільній справі зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо (для третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги) або опосередковано (для третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги) стосується прав та інтересів інших осіб. Тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їх прав та інтересів, що пов`язані із спірним правовідношенням, а також дозволяє суду повно та всебічно дослідити обставини справи, з`ясувати дійсні взаємовідносини учасників спору.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 52 ЦПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору сторін. Вимога, яка знаходиться поза предметом спору, чи заявлена до інших осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Відповідний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 26 квітня 2023 року у справі № 175/602/22 (провадження № 61-12429св22).

Враховуючи, що предметом спору у цій цивільній справі є стягнення заборгованості з відповідачки на користь банку, а за позовом третьої особи - визнання договору недійсним, суди попередніх інстанцій дійшли загалом обґрунтованого висновку, що заявлений ОСОБА_1 позов виходить за межі предмету спору у цій цивільній справі, що не відповідає приписам статей 193, 195 ЦПК України, і розгляд цього позову разом із позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості є недоцільним. У той же час роз`яснено ОСОБА_1 , що він не позбавлений можливості звернутися до суду з окремою позовною заявою як позивач, зазначивши відповідачами відповідних сторін.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права

є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування

чи тлумачення.

Доводи поданої касаційної скарги не дають підстав для висновку

про недотримання судами попередніх інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваних судових рішень. Правильність застосування судами вказаних вище норм не викликає розумних сумнівів.

На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалуЗолотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року (яка не відноситься до переліку ухвал, якими закінчено розгляд справи) та постанову Черкаського апеляційного суду від09 серпня 2023 року є необґрунтованою, а у відкритті касаційного провадження належить відмовити відповідно до положень частини четвертої статті 394 ЦПК України.

Керуючись частиною другою статті 390, частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року та постановиЧеркаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 червня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 09 серпня 2023 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. М. Осіян

В. В. Шипович