Провадження №2/760/4642/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

представника позивача за первісним позовом та представника відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 - адвоката Левченка В.В.,

відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 ,

представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 - адвоката Вельможко А.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить зменшити розмір аліментів, що підлягають стягненню відповідно до рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року у справі №760/27143/18 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 у твердій грошовій сумі у розмірі 40000 грн щомісячно з наступною індексацією відповідно до закону, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття на тверду грошову суму у розмірі 5000 грн щомісячно до повноліття дитини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 жовтня 2020 року для розгляду визначено суддю Жовноватюк В.С.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2020 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Згідно з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 лютого 2021 року для розгляду визначено суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою від 08 лютого 2021 року справу прийнято до провадження судді Аксьонової Н.М. та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження.

12 травня 2021 року до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , в якій позивач просить збільшити розмір аліментів, встановлений рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року у справі №760/27143/18, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 40000 гривень до 115000 гривень щомісячно для дитини відповідного віку з наступною індексацією відповідно до закону, з дня подання даного позову до суду та до досягнення дитиною повноліття.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13 травня 2021 року визначено для розгляду цієї справи головуючого суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою від 18 травня 2021 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів було залишено без руху та надано позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 04 листопада 2021 року зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів на утримання дитини прийнято до спільного розгляду з первісним позовом, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

19 травня 2023 року відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 та позивач за зустрічним позовом подала до суду заяву про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви, в якій просить:

- збільшити розмір аліментів, встановлений рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року у справі №760/27143/18, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 40000 гривень до 115000 гривень щомісячно для дитини відповідного віку з наступною індексацією відповідно до закону, з дня подання даного позову до суду та до досягнення дитиною повноліття;

- стягнути з ОСОБА_1 на її користь моральну шкоду в сумі 100000 грн.

В обґрунтування поданої заяви вказала, що з дня винесення рішення Солом`янським районним судом м. Києва від 29 травня 2019 року матеріальне становище ОСОБА_1 значно покращилося; відповідач несе значні витрати на перебування за межами України, в тому числі на проживання в готелях майже рік та купівлю авіаквитків на авіа перельоти; має на праві власності багато нерухомого та рухомого майна, корпоративні права, право власності на промислові зразки, а також є власником офшорної компанії, дохід з якої не відображається в податковій декларації в Україні; несе значні витрати на навчання його трьох дітей в приватних школах, що значно перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; несе значні витрати на відпочинок його дітей та співмешканки ОСОБА_4 за період червень 2019 - жовтень 2020 року. З травня 2019 року донька подорослішала, збільшилися поточні витрати на її навчання, медичне забезпечення, культурний розвиток, харчування, санаторно-курортне лікування. Розмір аліментів, що був визначений рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року є недостатнім для належного утримання доньки ОСОБА_5 та забезпечення її гармонійного розвитку.

Крім того, у заяві про збільшення розміру позовних вимог зазначено, що меценатство ОСОБА_1 в церкву РФ, яка активно підтримує військову агресію РФ проти України, порушуються її нормальні життєві зв`язки та стосунки з оточуючими людьми. Зазначене призводить до її душевних страждань, порушення її психо-емоційного стану, переживань, порушення сталого укладу життя, принижує її честь, гідність та ділову репутацію. Тому вона вимушена просити суд стягнути з ОСОБА_1 на її користь моральну шкоду у розмірі 100000 гривень.

Представник позивача за первісним позовом та представник відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти прийняття заяви про збільшення розміну позовних вимог.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник заяву про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви підтримали та просили її задовольнити.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до таких висновків.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Суд звертає увагу, що Верховним Судом у постанові від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19 зроблено висновок: позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під видом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається, і Верховний Суд вказує, що, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Отже під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

У разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Із заяви про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 вбачається, що позивач залишила незмінним кількісний показник розміру зустрічних позовних вимог про збільшення розміну аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 до 115 000 гривень, при цьому додавши до позовних вимог за зустрічним позовом нову вимогу - про стягнення з ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 100000 грн.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що позовна вимога про стягнення моральної шкоди є новою вимогою (з новим предметом та новими підставами), яка не була заявлена у зустрічній позовній заяві, а тому у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 необхідно відмовити, що не позбавляє позивача за зустрічним позовом права на звернення до суду з такою вимогою шляхом подання до суду нової позовної заяви.

Керуючись ст. 49, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У прийнятті заяви ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів - відмовити та повернути її ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова