Справа № 638/4199/21
Провадження № 2-п/638/84/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Бикової Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 11.11.2021 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення, -

встановив:

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 11.11.2021 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення.

Свою заявою обґрунтовує тим, що з червня 2019 року по січень 2022 року перебувала у м.Тбілісі, потім як внутрішньо переміщена особа проживала у Київській області, пізніше у м.Івано-Франківськ, а відтак просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. У позовній заяві не доведено, що відповідачі мешкали з листопада 2016 року за вказаною адресою, не надано документів, які саме послуги були надані, обґрунтування тарифів, відповідач не мешкає за зазначеною адресою та не споживала послуг позивача, позовні вимоги заявлені за межами позовної давності.

Представник позивача надав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення з проханням залишити заяву без задоволення, оскільки відповідачі зареєстровані у встановленому порядку за адресою: АДРЕСА_1 , із заяви про проведення перерахунку не звертались, відповідачі належним чином були повідомлені про розгляд справи, відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення від оплати послуг.

Сторони у судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись вчасно та належним чином, причин неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, дійшов наступних висновків.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 11.011.2021 року позовні вимоги Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення задоволені. Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» заборгованість у розмірі 23772 (двадцять три тисячі сімсот сімдесят дві) грн 13 коп. з них: за надані послуги з централізованого водопостачання за період з 01.11.2016 року по 31.01.2021 року у розмірі 12461 грн 02 коп., за надані послуги з централізованого водовідведення за період з 01.11.2016 року по 31.01.2021 року у розмірі 9032 грн 21 коп., інфляційні витрати у розмірі 1587 грн 80 коп., 3% річних від простроченої суми у розмірі 691 грн 10 коп.

Відповідно до ч.2,3 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Статтею 120 ЦПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо не визначені законом-встановлюються судом.

Згідно ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених ЦПК України.

За змістом ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути поновлений судом за заявою учасника справи, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення, про що суд постановляє ухвалу.

В матеріалах справи відсутні відомості про отримання відповідачами копії заочного рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а відтак строк, визначений ст.284 ЦПК України, підлягає поновленню.

За відомостями Реєстру територіальної громади м.Харкова, відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 . Ухвалу про відкриття провадження з додатками по справі отримав чоловік ОСОБА_2 та батько ОСОБА_1 за довіреністю (а.с.52,53), судову повістку про розгляд справи 11.11.2021 року отримала особисто ОСОБА_2 , ОСОБА_1 не отримала, конверт з поштовим повідомленням повернувся з відміткою пошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідачі іншої адреси місця свого проживання, яке відрізняється від адреси їх місця реєстрації, суду не повідомили.

Відповідно до п.2 ч.7 статті 128 ЦПК України, повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Згідно п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Довідка поштового відправлення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «адресат відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду.

Наведене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18, крім того Верховний Суд виснуває, що зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Також, ч.3 ст.130 ЦПК України визначено, що якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як передбачено ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України).

Таким чином, відповідачів у встановленому законом порядку було повідомлено про розгляд справи, перебування за кордоном або проживання в іншому місці на час розгляду справи ОСОБА_1 не доведено. Так, укладення шлюбу та його розірвання не свідчить, що особа проживала постійно за кордон, довідка про взяття на облік як внутрішньо-переміщена особа датована 23.03.2022 роком, таким чином відповідача, на час розгляду справи, повідомлено за місцем проживання, зареєстрованим у встановленому законом порядку.

Щодо доводів заяви по суті, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», передбачено право споживача вчасно одержувати якісні житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та згідно з умовами договору на надання таких послуг. Водночас, відповідно до пункту 5 частини третьої статті 20 цього Закону такому праву прямо відповідає обов`язок споживача оплачувати надані йому житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. При цьому, індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги

За змістом зазначених норм закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15 березня 2018 року у справі №401/710/15-ц та постановах Верховного Суду України від 18 червня 2016 року у справі №922/5923/14, №6-59цс13 від 30 жовтня 2013 року, №6-2951цс15 від 20 квітня 2016 року.

Верховний Суд України у постанові від 25 листопада 2014 року у справі №3-184гс14 вказав, що згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити отримані ними житлово-комунальні послуги. Відсутність письмового договору щодо надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від встановленого законом обов`язку оплати послуг у повному обсязі, якщо він фактично користується ними.

Згідно п.29 Правил №630, споживач має право на зменшення розміру плати у разі, зокрема, тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім`ї на підставі письмової заяви споживача та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання).

Суду не надано доказів, що відповідач звертався до позивача із заявою про зменшення розміру плати через непроживання у квартирі.

Щодо застосування строків позовної давності, слід зазначити, що відповідачами у справі через своїх представників отримано копію позовної заяви КП "Харківводоканал"08.09.2021, що свідчить про можливість реалізації ними свого права на заявлення про вказану обставину під час розгляду справи в суді першої інстанції, що відповідачами зроблено не було.

Також, доводам відповідача надано оцінку в заочному рішенні суду від 11.11.2021 року.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом не встановлено наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, доводам відповідача надано оцінку в заочному рішення суду та про розгляд справи відповідач повідомлений вчасно та належним чином.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 11.11.2021 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Є.В.Невеніцин