Провадження № 2/592/3215/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:

головуючого судді Бичкова І.Г.,

за участю секретаря судового засідання Алфімової І.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до директора державного підприємства «Сумський лісгосп» Сороколіта Миколи Володимировича про визнання дій незаконними, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Ковпаківського районного суду м. Суми перебуває цивільна справа за позовом першого заступника керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Сумської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, державне підприємство Сумське лісове господарство до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (справа 592/4864/20, провадження № 2/592/22/23).

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 17 квітня 2020 року було відкрито провадження у справі і ухвалено розгляд справи проводити 25.05.2020 року на 15-30 год.

27.09.2023 року до канцелярії суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до директора державного підприємства «Сумський лісгосп» Сороколіта Миколи Володимировича про визнання дій незаконними.

Суд, вивчивши матеріали зустрічного позову та цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом. Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм ЦПК України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання.

Відповідно до частин 1, 2 та 4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 ст. 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ст.194 ЦПК України).

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню судом заявнику.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події (ч. 4 ст.124 ЦПК України).

Аналізуючи зазначені норми права, можна дійти висновку про те, що реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 28 травня 2021 року підготовче провадження у справі було закрито і справу призначено до судового розгляду по суті на 04.08.2021 року на 10-00 год.

В підготовчому засіданні від учасників провадження заперечень щодо призначення справи до судового розгляду по суті не надійшло.

Таким чином, в межах проведення підготовчого засідання суд вирішив всі питання підготовчого засідання, передбачені ст. 197 ЦПК України.

27.09.2023 року до канцелярії суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до директора державного підприємства «Сумський лісгосп» Сороколіта Миколи Володимировича про визнання дій незаконними, тобто поза межами строків, визначених ЦПК України.

Таким чином, будучи обізнаним із змістом ухвали суду від 17 квітня 2020 року, та від 28 травня 2021 року, відповідач буд-яких заяв із зазначенням наміру подати зустрічну позовну заяву та про продовження процесуального строку для подання такої заяви після 28 травня 2021 року, до суду подано не було.

Клопотання про поновлення строків на вчинення певної процесуальної дії зустрічний позов не містить.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Враховуючи, що зустрічну позовну заяву подано відповідачем після закриття підготовчого провадження та справа призначена до розгляду по суті, питання щодо поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви відповідачем не ставилося, суд вважає, що зустрічну позовну заяву слід повернути відповідачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127, 193, 194, 259-261, 353-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до директора державного підприємства «Сумський лісгосп» Сороколіта Миколи Володимировича про визнання дій незаконними повернути відповідачу.

Роз`яснити відповідачу право пред`явити до суду позов у загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: І.Г. Бичков