Справа № 510/1666/23
Провадження № 2/510/1150/23

У Х В А Л А

26.09.23 р.

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І.,

розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 із вимогами про розірвання шлюбу, укладеного 04.09.2019р.

При подачі позовної заяви позивачкою було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що вона, як мати чотирьох дітей, є членом багатодітної сім`ї, перебуває у скрутному матеріальному стані, у зв`язку із чим в неї відсутні кошти на сплату судового збору.

До клопотання додано копію довідки від 13.06.2022р. №02-28 тимчасово за відсутністю посвідчень про те, що родина перебуває на обліку багатодітних сімей в УТСЗН в Малиновському районі ДП та СП Одеської міської ради.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих підстав, суд у порядку, передбаченого законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави звільнення від сплати судового збору встановлені ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивачка посилається на важкий матеріальний стан, тобто фактично на наявність підстав, визначених п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». В обґрунтування цього позивачка не надала будь-якого доказу свого скрутного матеріального стану (довідку про те, що вона не працює; довіку про доходи сім`ї; довідку про склад сім`ї; довідку про витрати родини та ін.)

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Разом з тим, наявність статусу члена багатодітної сім`ї, на що посилається ОСОБА_1 , жодним чином не свідчить про наявність обставин, які у відповідності до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», свідчать про фінансовий стан позивача як такий, що позбавляє її можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.

Згідно з ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити за необґрунтованістю.

Суд, дослідивши позовну заяву, дійшов висновку про необхідність залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам, встановленим ст. 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачкою заявлено одну вимогу немайнового характеру, яка не оплачена судовим збором.

Згідно з п.п. 2 п.1 ч.2 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1073 грн. 60 коп.

Оригінал платіжного документа позивачці необхідно надати суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 77, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачці (її представнику) п`ять днів з дня отримання нею ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вячеслав ДУДНИК