Справа №293/2235/19
Провадження № 2/293/30/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Артемчук Т.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в смт Черняхів цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини

та зустрічним позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про оспорювання батьківства

ВСТАНОВИВ:

16.12.2019 ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , відповідно до змісту якого просить:

- змінити розмір стягуваних аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) визначений заочним рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 10.05.2018;

- стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 2500,00 (дві тисячі п`ятсот) гривень щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

17.11.2020 відповідач ОСОБА_2 звернувся із зустрічним позовом до ОСОБА_1 відповідно до змісту якого прсить:

- виключити запис про нього, ОСОБА_2 , як батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з актового запису про народження №1697 від 11.06.2016, вчиненого Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Житомирській області.

Ухвалою від 26.05.2021 суд прийняв зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Справа за вказаними позовами перебувала у провадженні судді Бруховського Є.Б.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2023, матеріали цивільної справи № 293/2235/19 передано для розгляду судді Лось Л.В.

Ухвалою від 08.05.2023 суд прийняв цивільну справу №293/2235/19 до провадження судді Лось Л.В. та повторно розпочав розгляд справи по суті. Судове засідання з розгляду справи призначив на 28.06.2023 об 11:00 год.

Ухвалою від 28.06.2023, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, суд відклав розгляд справи по суті на 02.08.2023 у зв`язку з неявкою сторін. Сторони про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином (а.с.87-89).

02.08.2023 справа не розглядалась у зв`язку з перебуванням судді Лось Л.В. у відпустці. Наступне судове засідання призначено на 30.08.2023.

Ухвалою від 30.08.2023, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, суд відклав розгляд справи по суті на 28.09.2023 у зв`язку з неявкою сторін. Сторони про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином (а.с.110,114-115).

08.09.2023 від позивача ОСОБА_1 за первісним плзовом та відповідача за зустрічним на елктронну пошту суду надійшла заява за змістом якої позивач-відповідач просить розгляд справи за її позовом припинити, оскільки вона не перебуває на території України і з`явитись до Черняхівського районного суду Житомирської області не має можливості.

Сторони в судове засідання 28.09.2023 не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Розглядаючи заяву позивача ОСОБА_1 про залишення її позовної заяви без розгляду суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально - правового інтересу у спірних відносинах.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу.

За приписами ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Суд подану заяву позивачем ОСОБА_1 за виниклих обставин та її змісту розцінює як заяву про залишення позову без розгляду.

Суд зазначає, що залишення позову без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, подання позивачем заяви про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом останньої, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи, що позивач подала заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, що є її процесуальним правом, така заява не суперечить вимогам закону, не порушує чиїх-небудь прав або охоронюваних законом інтересів, тому суд уважає її такою, що підлягає задоволенню, а позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини - залишенню без розгляду.

Щодо зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства суд за встановлених фактичних обставин справи вважає, що такий позов підлягає залишенню без розгляду, з огляду на таке.

Як убачається з матеріалів справи відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним ОСОБА_2 був своєчасно та належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи, однак повторно не з`явився у судове засідання, про причини неявки суд не повідомив.

ОСОБА_2 за його місцем проживання: АДРЕСА_1 направлялись судові повістки про виклик до суду. Однак на адресу суду повернулись судові повістки про виклик відповідача-позивача до суду, зокрема, і на на 28.09.2023 з відміткою поштового відділення про неможливість вручення поштового відправлення з причин "адресат відсутній за вказаною адресою " (а.с.104,115).

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Отже ОСОБА_2 (позивач за зустрічним позовом) про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, оскільки довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду та, зокрема, свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18; та правовою позицією Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина першастатті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свободта практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

За приписами ст.58, ч.ч. 3, 5 ст. 223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно положень п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у справі № 522/22303/14-ц від 27.03.2020 та у справі№ 658/1141/18 від 21.09.2020 .

З матеріалів справи убачається, що позивач за зустрічним позовом на стадії розгляду справи по суті повторно не з`явився у судове засідання, що вказує на зловживання позивачем своїми прецесуальними правами.

При цьому позивач ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Неявка позивача у судове засідання позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору за зустрічним позовом.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання, оскільки позивач повторно не з`явився у судове засідання для розгляду справи по суті.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач за зустрічним позовом повторно не з`явився до суду без поважних причин.

Відтак, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про необхідність залишення зустрічної позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43,44, 223,247,257,258, 260, 261,268, 353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишити без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

3. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

4. Роз`яснити позивачу за первісним позовом та позивачу за зустрічним, що за положеннями ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через місцевий суд.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/.

Ухвала складена та підписана: 28.09.2023

Суддя Людмила ЛОСЬ