Справа № 301/3135/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" вересня 2023 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області

В особі головуючої судді Даруда І.А.

при секретарі Сатін Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Іршава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Іршавської міської ради про визначення часток у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно у порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Іршавської міської ради про визначення часток у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно у порядку спадкування. Свої вимоги мотивують тим, що їх батько- ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується відповідним свідоцтвом про смерть, яке видане відділом реєстрації актів цивільного стану Іршавського райуправління юстиції Закарпатської області, актовий запис № 111.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина , яка складається з частки у квартирі , що розташована в АДРЕСА_1 ( раніше- АДРЕСА_2 . Батько ОСОБА_3 при житті заповіту не залишав.

На час смерті ОСОБА_3 разом з ним за адресою : АДРЕСА_3 були зареєстровані: ОСОБА_4 (жінка) та позивач ОСОБА_2 ( дочка). Вищенаведене стверджується довідкою, яка видана Іршавським КП «Тепло-Місто» № 26 від 10.12.2009 року. Отже, після смерті ОСОБА_3 його частку у спадковому майні прийняли ОСОБА_4 та відповідачка ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачів - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане Іршавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), актовий запис № 515.

Після смерті матері - ОСОБА_4 приватним нотаріусом Хустсткого районного нотаріального округу Ожеледа П.М. відкрита спадкова справа за № 35/2023. Позивач ОСОБА_1 , подав заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті своєї матері.

За життя спадкодавець ОСОБА_4 розпорядження щодо майна, яке становить спадкову масу не залишала .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з частки у квартирі, що розташована в АДРЕСА_1 ( раніше- АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 6 грудня 1993 року, яке видане виконавчим комітетом Іршавської міської ради на підставі рішення виконкому Іршавської міської ради № 126 від 30.11.1993 року , квартира , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної спільної власності - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . Зазначена квартира була зареєстрована у Іршавському бюро технічної інвентаризації 01.03.1994 року за № 1184. У вищевказаному свідоцтвом про право власності на житло від 6 грудня 1993 року не визначені розміри часток у праві власності на нерухоме майно, що належать кожному із співвласників даної квартири.

В зв`язку із тим, що нотаріус не має можливості визначити розмір частки спадкового майна, оскільки згідно правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло від 06.12.1993 року квартира передана у приватну спільну сумісну власність, в той час як договір чи рішення суду про визначення розміру часток в квартирі між її співвласниками відсутні, нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири після смерті матері- ОСОБА_4 та батька- ОСОБА_3 . Таким чином, для належного захисту прав позивачів необхідно визначити розмір частки, яка належала спадкодавцям на час відкриття спадщини в судовому порядку.

Жодних інших домовленостей про розмір часток між. співвласниками спірної квартири не було, розмір часток у спільній сумісній власності, квартири АДРЕСА_4 ( раніше- АДРЕСА_5 ) , між її співвласниками є рівний, а тому необхідно визначити : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 по 1/4 частки квартири кожному.

Відповідно до довідки № 26 від 10.12.2009 року спадщину за померлим батьком прийняли- ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в рівних частинах -( 1/4 :2 ) по 1/8 частині кожна.

Враховуючи, що мати позивачів - ОСОБА_4 прийняла спадщину за померлим чоловіком, то її частка у праві власності на квартиру на день її смерті складала - 3/8, з розрахунку 2/8 частки ( або 1/4 частка належна спадкодавці відповідно до свідоцтва про право власності на житло від б грудня 1993 року) та 1/8 частка успадкована після смерті чоловіка ОСОБА_3 .

Згідно довідки № 573524/02077 про місце реєстрації спадкодавця на день смерті та про інших зареєстрованих на день смерті за адресою померлого осіб, яка видана адміністратором відділу ЦНАП Іршавської міської ради , на день смерті ОСОБА_4 за адресою : АДРЕСА_6 , вона була зареєстрована одна. Отже, позивач ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину за померлою матір`ю , так як подав заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса, має право на успадкування 3/8 частки вищевказаної квартири , яка входить до складу спадщини після смерті матері ОСОБА_4 .

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, подали суду заяву, в якій позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, а справу розглянути без їх участі.

Представник позивача ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, однак подала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила такі задовольнити, а справу розглянути без її участі.

Представник відповідача Іршавської міської ради в судове засідання не з`явився, однак подав суду заяву в якій просив справу розглянути без участі представника Іршавської міської ради.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що батько позивачів- ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується відповідним свідоцтвом про смерть, яке видане відділом реєстрації актів цивільного стану Іршавського райуправління юстиції Закарпатської області, актовий запис № 111 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина , яка складається з частки у квартирі , що розташована в АДРЕСА_1 ( раніше- АДРЕСА_2 (а.с.14-15). Батько ОСОБА_3 при житті заповіту не залишав.

На час смерті ОСОБА_3 разом з ним за адресою : АДРЕСА_3 були зареєстровані: ОСОБА_4 (жінка) та позивач ОСОБА_2 ( дочка). Вищенаведене стверджується довідкою, яка видана Іршавським КП «Тепло-Місто» № 26 від 10.12.2009 року (а.с.18). Отже, після смерті ОСОБА_3 його частку у спадковому майні прийняли ОСОБА_4 та відповідачка ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачів - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане Іршавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), актовий запис № 515 (а.с.9).

Після смерті матері - ОСОБА_4 приватним нотаріусом Хустсткого районного нотаріального округу Ожеледа П.М. відкрита спадкова справа за № 35/2023 (а.с.16). Позивач ОСОБА_1 , подав заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті своєї матері (а.с.17).

За життя спадкодавець ОСОБА_4 розпорядження щодо майна, яке становить спадкову масу не залишала .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з частки у квартирі, що розташована в АДРЕСА_1 ( раніше- АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 6 грудня 1993 року, яке видане виконавчим комітетом Іршавської міської ради на підставі рішення виконкому Іршавської міської ради № 126 від 30.11.1993 року , квартира , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної спільної власності - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . Зазначена квартира була зареєстрована у Іршавському бюро технічної інвентаризації 01.03.1994 року за № 1184. У вищевказаному свідоцтвом про право власності на житло від 6 грудня 1993 року не визначені розміри часток у праві власності на нерухоме майно, що належать кожному із співвласників даної квартири.

В зв`язку із тим, що нотаріус не має можливості визначити розмір частки спадкового майна, оскільки згідно правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло від 06.12.1993 року квартира передана у приватну спільну сумісну власність, в той час як договір чи рішення суду про визначення розміру часток в квартирі між її співвласниками відсутні, нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири після смерті матері- ОСОБА_4 та батька- ОСОБА_3 . Таким чином, для належного захисту прав позивачів необхідно визначити розмір частки, яка належала спадкодавцям на час відкриття спадщини в судовому порядку.

Жодних інших домовленостей про розмір часток між. співвласниками спірної квартири не було, розмір часток у спільній сумісній власності, квартири АДРЕСА_4 ( раніше- АДРЕСА_5 ) , між її співвласниками є рівний, а тому необхідно визначити : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 по 1/4 частки квартири кожному.

Відповідно до довідки № 26 від 10.12.2009 року спадщину за померлим батьком прийняли- ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в рівних частинах -( 1/4 :2 ) по 1/8 частині кожна.

Враховуючи, що мати позивачів - ОСОБА_4 прийняла спадщину за померлим чоловіком, то її частка у праві власності на квартиру на день її смерті складала - 3/8, з розрахунку 2/8 частки ( або 1/4 частка належна спадкодавці відповідно до свідоцтва про право власності на житло від б грудня 1993 року) та 1/8 частка успадкована після смерті чоловіка ОСОБА_3 .

Згідно довідки № 573524/02077 про місце реєстрації спадкодавця на день смерті та про інших зареєстрованих на день смерті за адресою померлого осіб, яка видана адміністратором відділу ЦНАП Іршавської міської ради, на день смерті ОСОБА_4 за адресою : АДРЕСА_6 , вона була зареєстрована одна (а.с.19). Отже, позивач ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину за померлою матір`ю , так як подав заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса, має право на успадкування 3/8 частки вищевказаної квартири , яка входить до складу спадщини після смерті матері ОСОБА_4 .

Згідно ч. 1 ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

У частинах 1, 2 ст.369 ЦК України передбачено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників.

Частинами 1, 2 ст.370 ЦК України визначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між. ними, законом або рішенням суду.

Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між: ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1223 ЦК Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Керуючись ст. ст. 4,12,19,83, 175,177,184, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 329, 268, 369, 370, 1216, 1223, 1225, 1268 ЦК України, суд, -

Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити розмір часток співвласників квартири АДРЕСА_4 ( раніше АДРЕСА_5 , наступним чином: 1/4 (2/8) - ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/4 ( 2/8) - ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , 1/4 ( 2/8)- ОСОБА_6 , 1/4 ( 2/8)- ОСОБА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_4 ( раніше АДРЕСА_5 , в порядку спадкування після смерті матері- ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_4 (раніше АДРЕСА_5 , в порядку спадкування після смерті батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Іршавський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя : І. А. Даруда