"25" вересня 2023 р. Справа № 363/1367/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Щур А.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 березня 2023 року для розгляду зазначеного позову визначено суддю Лукач О.П.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали, з підстав, зазначених у вказаному судовому рішенні.

23 березня 2023 року до суду від представника позивача адвоката Шумського І.С. надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено належним чином завірені копії додатків до позовної заяви для суду та відповідача.

Після виконання судом вимог часини шостої статті 187 ЦПК України ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 3 квітня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у загальному позовному провадженні з проведенням підготовчого засідання о 12:00 8 червня 2023 року.

1 травня 2023 року до суду від представника відповідача адвоката Купрієнка В.С. надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи, з якими, відповідно до розписки, що міститься в матеріалах справи, адвокат ознайомився цього ж дня в приміщенні суду.

2 травня 2023 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майно подружжя.

У підготовче судове засідання призначене на 8 червня 2023 року з`явився представник відповідача адвокат Купрієнко В.С.

Позивач та/або представник позивача будучи завчасно та належним чином повідомленими про день, час та місце судового засідання до суду не з`явились, поважності причин неявки не повідомили, із заявами та/або клопотаннями не звертались.

У судовому засідання представник відповідача заперечував щодо проведення підготовчого судового засідання за відсутності позивача та/або його представника, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 11:30 14 серпня 2023 року, про що повідомлено учасників провадження судовими повістками.

У призначене підготовче судове засідання учасники провадження не з`явились, при цьому 1 серпня 2023 року до суду від представника відповідача адвоката Купрієнка В.С. надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку із перебування у відпустці.

У зв`язку із неявкою у судове засідання учасників провадження та враховуючи заяву представника відповідача підготовче судове засідання було відкладено на 15:00 25 вересня 2023 року, про що повідомлено учасників провадження.

У призначене підготовче засідання, учасники провадження не з`явилися, при цьому, до суду від позивача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України, у зв`язку із врегулюванням спору, а від представника відповідача адвоката Купрієнка В.С. заява про повернення матеріалів справи до відкриття провадження, у якій просить повернути матеріали зустрічної позовної заяви та судовий збір у розмірі 13420 гривень. Позивач та представник відповідача просять подані ними заяви розглядати у їх відсутності.

Оскільки учасники провадження у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Як визначено у пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Оскільки подати заяву про залишення позову без розгляду є правом позивача, який на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу, суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана. Суд лише зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням, враховуючи те, що цивільне судочинство здійснюється на підставі принципу диспозитивності, який передбачає вільне розпорядження учасниками справи своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд.

Згідно із частиною другою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви позивача про залишення його позовної заяви до ОСОБА_2 про поділ спільного майно подружжя, без розгляду у підготовчому засіданні на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

Також, суд вважає за необхідним задовольнити заяву представника відповідача адвоката Купрієнка В.С. про повернення зустрічної позовної заяви та судового збору з таких підстав.

Відповідно до статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Питання про прийняття зустрічної позовної заяви вирішується судом у підготовчому засіданні (пункт 4 частини другої статті 197 ЦПК України).

Зазначене встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Статтею 58 ЦПК України передбачено, що сторона може брати участь у судовому процесі особисто або через представника.

З урахуванням положень частини першої статті 60, частини четвертої статті 62 ЦПК України представником у суді може бути адвокат, повноваження якого як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

При цьому відповідно до змісту частини першої та другої статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Так, у матеріалах справи міститься копія Договору про надання правової допомоги, укладений між адвокатом Купрієнком В.С. та ОСОБА_2 від 25 квітня 2023 року, ордер серії АІ №1387602 від 1 травня 2023 року, виданого на підставі договору про надання правової допомоги від 25 квітня 2023 року, яким права адвоката не обмежуються.

Враховуючи те, що станом на 25 вересня 2023 року питання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майно подружжя, не вирішено, при цьому від представника позивача за зустрічним позовом (відповідача за первісним позовом) надійшла заява про повернення матеріалів за зустрічною позовною заявою і нині відпали підстави, можливості об`єднання справ до спільного розгляду, суд вважає за необхідне повернути зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 .

Так, як убачається із долученої до зустрічної позовної заяви платіжної інструкції кредитового переказу коштів №ІВ43099473 від 2 травня 2023 року при зверненні до суду із зустрічним позовом ОСОБА_2 було сплачено судовий збір у розмірі 13420 гривень.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі або поверненню позовної заяви в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що судовий збір у розмірі 13420 гривень гривні, сплачений ОСОБА_2 за подання до суду зустрічної позовної заяви, підлягає поверненню.

Керуючись статтями 13, 44, 193, 197, 200, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, статтею 7 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Купрієнка Володимира Сергійовича задовольнити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя повернути.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби Київської області

(м. Київ, площа Лесі Українки, 1, ) повернути ОСОБА_2 (адреса реєстрації та фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 13420 (тринадцять тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок, сплачений відповідно до платіжної інструкції кредитового переказу коштів від 2 травня 2023 року (платіжна інструкція №ІВ43099473; кредит: 0010788; код одержувача: 37955989).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду у частині повернення судового збору набирає законної сили, відповідно до вимог статті 261 ЦПК України, та оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач