Справа №302/1611/23
Провадження №2/302/278/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2023 смт. Міжгір`я Закарпатської області

Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

за участю секретаря судового засідання Куруц В. І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Оленич Роман Андрійович до Міжгірської селищної ради Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною позовною заявою, в обґрунтування вимог якої його представник зазначив, що вона являється донькою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також у позиваки був рідний брат ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , окрім якого інших рідних братів або сестер у позивачки не було.

У власності батьків позивачки був житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (до перенумерації будинків АДРЕСА_2 ), який розташований на земельній ділянці площею 0,25 га.

На день смерті батька позивачки ОСОБА_6 , у вказаному житловому будинку проживала ОСОБА_4 мати позивачки. А на день смерті матері позиваки у даному будинку ніхто не проживав.

Післяукладення шлюбу із гр. ОСОБА_7 , позивачка переїхала проживати до чоловіка в с. Синевир Хустського району Закарпатської області, де вона проживає і сьогодні.

В свою чергу, в с. Новоселиця залишився проживати її брат ОСОБА_5 , який зі своєю жінкою ОСОБА_2 проживав окремо від батьків у АДРЕСА_3 .

Так як ОСОБА_1 переїхала в інший населений пункт, то вони із братом усно домовилися, що після смерті їхніх батьків майно, що їм належало (житловий будинок та земельна ділянка) успадкує брат позиваки. Така домовленість була досягнута ще при житті обох батьків.

Після смерті матері позиваки вказана вище домовленість була підтверджена. Зокрема, ОСОБА_5 запевнив свою сестру, що він звернеться до нотаріуса з приводу оформлення на своє ім?я спадщини, яка залишилася від їхніх батьків. Приблизно через півроку після смерті ОСОБА_4 позивачка спитала брата чи прийняв він спадщину, і той відповів ствердно, впевнено наголосивши при цьому, що він зробив всі необхідні для цього дії. Після цього ОСОБА_1 не піднімала дане питання у розмовах із своїм братом, адже у неї не було підстав сумніватися у правдивості його слів.

Проте, коли десь в кінці липня поточного року позивачка спитала жінку брата чи отримував той при житті свідоцтва про право на спадщину на майно їхніх батьків, то почула відповідь, що їй про це нічого невідомо.

Згодом виявилося, що покійний брат позивачки навіть не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті їхньої матері.

Тобто, через домовленість зі своїм братом та його переконливі, але неправдиві запевнення про прийняття спадщини, що належала їхнім батькам, позивачка пропустила строк для подачі заяви до нотаріуса зприводу успадкування майна, яке залишилося після смерті матері.

Відтак, задля реалізації свого права на спадщину позивачка змушена звернутися з цим позовом до суду.

Ухвалою суду від 29.08.2023 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження (а.с. 19).

Представник позивачки адвокат Оленич Р. А. подав заяву з проханням розглядати справу без участі сторони позивача. Висловив позицію про підтримання заявлених у позовній заяві вимог.

Міжгірською селищною радою Хустського району Закарпатської області подано заяву за змістом якої висловлено позицію про визнання селищною радою заявлених позовних вимог та прохання щодо розгляду справи без участі їх представника.

ОСОБА_2 подала належним чином посвідчену заяву, в якій висловила позицію про визнання вимог позовної заяви підтвердивши дійсність наведених у ній обставин та просила розглянути справу без її участі.

Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, ЦПК допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, отже в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні.

Судом встановлено, що позивачка являється донькою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 04.05.1973, свідоцтв про смерть: серії НОМЕР_2 від 17.05.1993, серії НОМЕР_3 від 25.07.2006, свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 від 04.07.2014 (а.с. 6-8 11).

Також у позивачки був рідний брат ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , підтвердження чого є копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 01.03.1972 та свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 09.07.2021 (а.с. 9, 10).

Як вбачається з копії виписки з погосподарської книги від 03.08.2023 №45, у власності батьків позивачки був житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (до перенумерації будинків АДРЕСА_2 ), який розташований на земельній ділянці площею 0,25 га (а.с. 12).

За змістом довідок сільського старости с. Новоселиця від 04.08.2023 №300 та №301, на день смерті батька позивачки ОСОБА_3 у вказаному житловому будинку проживала ОСОБА_4 мати позивачки. А на день смерті матері позивачки у даному будинку ніхто не проживав (а.с. 13, 14).

Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено в позовній заяві позивачка після одруження переїхавши проживати в інший населений пункт, домовилася усно із братом, що після смерті їхніх батьків майно, що їм належало успадкує її брат.

Проте після його смерті виявилося, що покійний брат позивачки не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті їхньої матері, що також підтверджується копією інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73640893 від 18.08.2023 (а.с. 15).

Отже, через домовленість зі своїм братом та його переконливі, але неправдиві запевнення про прийняття спадщини, що належала їхнім батькам, позивачка пропустила строк для подачі заяви до нотаріуса для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті матері.

За встановлених обставин, суд вважає, що відмова у поновленні строку для прийняття спадщини порушить право спадкоємця, тому визнає вищевказані обставини як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду наведеного заявлений позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_7 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Закарпатського апеляційного суду безпосередньо або через Міжгірський районний суд Закарпатської області з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складено 25 вересня 2023 року.

Суддя Пухальський С. В.