Провадження № 2/522/6490/23
УХВАЛА

02 жовтня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів дарування та договору оренди нерухомого майна, -

ВСТАНОВИЛА:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів дарування та договору оренди нерухомого майна.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 14 вересня 2023 року указану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви, а саме для надання доказів на підтвердження сплати судового збору у визначених законом порядку та розмірі на рахунок Приморського районного суду м. Одеси та для надання копій документів, доданих до позовної заяви та складених іноземною мовою, з їх перекладом на державну мову України.

Роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Зазначену ухвалу було направлено судом представнику позивача, який підписав позовну заяву - адвокату Бочарову А. В. на електронну адресу, вказану ним у позовній заяві.

Відповідно до довідки відповідальної особи апарату суду, ухвала суду від 14.09.2023 доставлена 18.09.2023 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначену представником позивача як засіб комунікації з судом.

У постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 Верховний Суд зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення позивача про наявність ухвали суду від 14 вересня 2023 року, що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

25.09.2023 на виконання вимог указаної ухвали позивачем, в інтересах якої діє адвокат Бочаров А. В., подано до суду заяву про усунення недоліків, в якій, на виконання вимог щодо сплати судового збору, зазначено про долучення до неї оригіналу доказу сплати судового збору (оригіналу платіжного доручення).

Оцінивши подані позивачем на виконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху документи, суд дійшов висновку, що недоліки позовної заяви ОСОБА_1 в повному обсязі не усунуто, у заяві позивач зазначає про долучення до заяви оригіналу доказів сплати судового збору (оригіналу платіжного доручення), проте такі докази до заяви позивачем не долучено, про що працівниками канцелярії суду складено відповідний акт від 25.09.2023.

Таким чином, недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Приморського районного суду м. Одеси від 14 вересня 2023 року в повному обсязі позивачем не усунуто та не надано доказів сплати суми судового збору у визначеному законом розмірі.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

При цьому, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, тому вимога сплати судового збору, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, не може вважатися перешкодою у доступі до правосуддя.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позивачем недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 14 вересня 2023 року, не усунуто, позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів дарування та договору оренди нерухомого майна - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА