Справа №359/1032/22
Провадження №2/359/331/2023
13 вересня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Чирки С.С.,
при секретарі Дьяченку В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
У зв`язку з цим, ТОВ «Будинок Комфорту» просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором оренди майна з правом викупу в розмірі 151435 гривень 16 копійок.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 7 лютого 2022 року (а.с.28) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 10 серпня 2022 року (а.с.46) було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
Представник позивача в судове засідання не з`явився. До суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтверджує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.73-74).
Відповідач в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.
Згідно з п.1.1. вказаного договору, орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове володіння та користування майно, що визначене у цьому договорі (надалі об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених цим договором, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату (а.с.5).
З п.3.2 вищевказаного договору слідує, що передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем здійснюється за актом приймання-передачі, за товарно-транспортною накладною або іншим документом, що підтверджує факт передачі об`єкта оренди у користування (а.с.5).
Відповідно п.5.1. даного договору сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у додатку до цього договору (а.с.5).
За прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 гривень за кожен факт прострочення сплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50 % (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми оренди за цим договором ( п. 8.4 договору) (а.с.7).
У відповідності до ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до положення ч.1 ст.759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.
Згідно ч.1 та ч.5 ст.762 ЦК України за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з ч.1 ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки.
За правилами ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2ст. 549 ЦК України).
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи викладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених уст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Такі висновки містяться у правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі № 2-2171/11.
Згідно ч.3 ст.551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
За неналежне виконання зобов`язань на підставі п.8.4 позивач нарахував 38 130 гривень 08 копійок пені.
В задоволенні позовних вимог щодо стягнення штрафу за розірвання договору та вартості об`єкта оренди належить відмовити з огляду на наступне.
Однак з відбитку штемпеля Укрпошти у описі вкладення у цінний лист на ім`я ОСОБА_1 , вбачається, що дане повідомлення-вимога було направлене тільки 28 грудня 2021 року (а.с.17).
Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 5, 10, 12, 78-81, 89, 141, 263-265, 280, 288, 289 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасники справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасники справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст заочного рішення складено 25 вересня 2023 року.
Суддя Чирка С.С.