КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача Гуля В.В.

суддів: Мельника Я.С., Матвієнко Ю.О.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Гуль В.В., Матвієнко Ю.О., Мельник Я.С., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Відута Оксана Валеріївна, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 про визнання недійсним кредитного договору та договору іпотеки та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_3 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Відута Оксана Валеріївна, ОСОБА_1 про визнання недійсним кредитного договору та договору іпотеки за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 12 квітня 2023 року.

21 вересня 2023 року під час судового засідання представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявлено відвід колегії суддів: Гуль В.В., Матвієнко Ю.О., Мельник Я.С.

Заява обґрунтована тим, що представник АТ КБ «Приватбанк» - Хитрова Л.В. подала відзив на апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 12 квітня 2023 року з пропуском строку, встановленого ухвалою Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року. Клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку не заявляла.

У зв`язку з викладеним уважає, що колегія суддів мала постановити ухвалу про повернення відзиву на апеляційну скаргу, проте цього не зробила, а тому, на переконання заявника, має місце їх бездіяльність на користь відповідача з порушенням норм ЦПК України.

Також вказує про те, що у справі №754/5845/16-ц за позовом ПАТ «Універсал Банк» до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ПАТ «Універсал Банк», треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чігріна Г.В. про визнання недійсними кредитного договору, договору поруки та договору іпотеки, в якій ОСОБА_2 представляв інтереси ОСОБА_5 , колегія суддів: Гуль В.В., Мельник Я.С., Матвієнко Ю.О. діяли так, щоб перешкодити йому у витребуванні доказів у банку, оскільки заявлене в суді апеляційної інстанції ОСОБА_2 клопотання про витребування доказів колегією суддів під головуванням Мельника Я.С. розглянуто так і не було. На думку заявника це пояснюється тим, що під час ознайомлення з матеріалами вказаної справи він виявив серед аркушів проект постанови суду, яким передбачалось залишення без задоволення апеляційних скарг, а отже його клопотання про витребування доказів порушило плани суддів ухвалити постанову про відмову у задоволенні апеляційних скарг.

Розглянувши заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Заява про відвід подана безпосередньо в судовому засіданні 21 вересня 2023 року, з огляду на що подана заява підлягає вирішенню судом, який розглядає справу.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу з підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України.

Відповідно до положень статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, № 33949/02, § 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

Обґрунтовуючи заяву про відвід, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 фактично посилається на те, що колегія суддів не постановила ухвалу про повернення відзиву відповідача, поданого, на думку заявника, з пропуском установленого в ухвалі про відкриття апеляційного провадження строку, а також не розглянула клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів, заявлене в іншій справі №754/5845/16-ц, яка розглядалася в суді апеляційної інстанції колегією суддів: Мельник Я.С., Гуль В.В., Матвієнко Ю.О.

Таким чином, дії представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 фактично зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями колегії суддів.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

При цьому, відповідно до частини першої, другої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається; перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Передбачених статтею 36 ЦПК України підстав для задоволення відводу, заявленого колегії суддів: Гуль В.В., Матвієнко Ю.О., Мельник Я.С. судом не встановлено.

Підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості судді, що викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності, під час розгляду даної заяви також не встановлено.

З огляду на викладене та враховуючи підстави відводу, доводи заявника відхиляються як необґрунтовані.

Виходячи з необґрунтованості заявленого відводу, колегія суддів доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід.

Керуючись статтями 33, 36, 40 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Гуль В.В., Матвієнко Ю.О., Мельник Я.С. - відмовити.

Розгляд справи продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: