П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року місто Київ

справа № 757/26361/18-ц

провадження №22-ц/824/4175/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

сторони:

позивач - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на рішення Печерського районного суду м.Києва від 25 листопада 2020 року, ухвалене у складі судді Підпалого В.В.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2018 року позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго». Між сторонами укладено договір про постачання електричної енергії № 7.

21 квітня 2015 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку представниками «Київенерго» було виявлено порушення п.п.10, 12, 42 ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба з відбитками тавр електропередавальної організації на ввідному автоматі 100А, порушено п.36 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації, після відключення 21 липня 2014 року. Самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку, на підставі виявленого порушення було складено акт порушення № 37823.

18 травня 2015 року та 18 червня 2015 року відбулися засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Комісією було встановлено, що акт складено правомірно.

На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно до п.3.1 Методики за формулою (3.1). Нарахована сума склала 50217,55 грн.

Станом на 1 травня 2018 року заборгованість не сплачено.

Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов'язання відповідач не виконує, позивач змушений звернутися до суду за захистом порушеного права та просить стягнути на користь позивача з ОСОБА_1 50217,55 грн. вартість не облікованої електричної енергії.

Рішенням Печерського районного суду м.Києва від 25 листопада 2020 року в задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» подав апеляційну скаргу, в який просив рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі. Апелянт зазначає про те, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому є незаконним і підлягає скасуванню.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача адвокат Ільїн О. просить апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. У відзиві відповідач стверджує, що наведені в апеляційній скарзі доводи, що дублюють доводи позову, жодним чином не спростовують законності винесеного судового рішення. Акт про порушення, що став підставою для прийняття рішення позивача - підстави для звернення до суду, є недійсним з огляду на те, що він не підписаний належними особами. Акт про порушення складений у відсутності споживача та не відповідає вимогам, що до нього ставляться. Крім того, представник відповідача зазначає, що не відповідають ознакам належності фотографії лічильника долучені до акту про порушення, - з них, з огляду на якість зображення неможливо встановити ні те, який лічильник фотографувався, ні те, чи наявне самовільне підключення, ні те, чи наявне, чи відсутнє обпломбування. Також відповідач стверджує, що позивачем пропущено строк позовної давності, про сплив якого відповідачем заявлено 6 вересня 2019 року у відповідних поясненнях наданих суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 квітня 2023 року відкрито апеляційне провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 квітня2023 року у складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто в порядку ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом установлено, що 20 листопада 2012 року між ПАТ «ДТЕК Київенерго» та ОСОБА_1 був укладений договір № 7 про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 .

21 квітня 2015 року уповноваженими представниками позивача при проведенні обстеження приладу обліку за адресою відповідача, було виявлено факт порушення ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба з відбитками тавр електропередавальної організації на ввідному автоматі 100А, самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації, після відключення - 21 липня 2014 року, самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку, про що складено Акт про порушення № 37823 від 21 квітня 2015 року. Акт складено та підписано двома представниками позивача та ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу засідання комісії № 1388 від 18 травня 2015 року по розгляду Акту про порушення № 37823 від 21 квітня 2015 року та складено протокол № 1712.

Згідно протоколу № 1712, на підставі виявленого порушення та складеного Акту про виявлене порушення було проведено нарахування суми вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 50217,55 грн. за період з 21 липня 2014 року по 21 квітня 2015 року.

Крім того, судом установлено, що акт про порушення № 3783 був складений у відсутність відповідача ОСОБА_1 , в акті наявний підпис ОСОБА_2 як споживача (уповноваженої ним особи). Суду не надано доказів про те, що ОСОБА_2 має відношення до ОСОБА_1 як власника квартири чи зареєстрована в цій квартирі. Акт не містить підписи трьох представників енергопостачальника.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, виходив із того, що акт про порушення № 37823 від 21 квітня 2015 року не підписаний споживачем, докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 , яка підписала акт, є уповноваженою споживачем особою, матеріали справи не містять, наявність в акті двох підписів представників енергопостачальника є недостатнім для того, щоб визнати акт допустимим доказом на підтвердження факту порушення відповідачем правил користування електричною енергією. За таких обставин наданий позивачем акт є недійсним і відповідно не може слугувати підставою для нарахування споживачу вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 50217,55 грн. за порушення, зафіксоване таким актом.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Предметом позову у цій справі є стягнення з споживача електричної енергії заборгованості за необліковану електричну енергію.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються нормами ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Підключення електричної енергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Правилами користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (рішення Верховного Суду України від 8 липня 2009 року у справі № 6-10354).

Установлено, що правовідносини між сторонами виникли щодо споживання ОСОБА_1 електричної енергії, що постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго» з 2018 року. На ім`я ОСОБА_1 у ПАТ «Київенерго» був відкритий особовий рахунок НОМЕР_1 .

Крім того, установлено, що дійсно 21 квітня 2015 року за адресою: АДРЕСА_1 працівниками постачальника електричної енергії було проведено обстеження електроустановки, яка знаходиться на сходовій клітині багатоповерхового будинку (о/р 7), та складено акт.

Відповідно до ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимом споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Правопорушення а електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушення в електроенергетиці, зокрема є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку (ст.27 Закону України «Про електроенергетику».

Пунктом 10 Правила користування електричною і тепловою енергією для населення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року передбачено, що засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повір очного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У разі виявлення зовнішнього пошкодження засобу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі побутовий споживач зобов'язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника (п.14 Правил).

Пунктом 42 ПКЕЕН визначені зобов`язання споживача електричної енергії дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти електропостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність, зокрема, за порушення Правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Пунктом 53 Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається поутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Судом установлено, що ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем послуг з постачання електричної енергії, які станом на 2014-2015 роки надавалися ПАТ «Київенерго».

Акт в полі «за участю споживача (уповноваженої ним особи)» підписаний ОСОБА_2 , статус якої в акті не зазначено. Докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 є співвласником квартири або має право користуватися квартирою АДРЕСА_2 , в матеріалах справи відсутні.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що Акт підписаний від імені споживача ОСОБА_2 , яка є одним із засновників ТОВ «СВІТМЕД», керівником якого є ОСОБА_1 , і від підпису ОСОБА_2 не відмовлялась, відповідно Акт було складено у відповідності до вимог Правил, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки в матеріалах , які були надані позивачем, відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 є співвласником квартири або має право користуватися квартирою АДРЕСА_2 . За Правилами користування електричною і тепловою енергією для населення (п.53) представником побутового споживача є особа, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору.

Крім того, не може бути прийнятий до уваги додаток до Акту, на який посилається апелянт в апеляційній скарзі, як на доказ, що підтверджує правомірність підпису в Акті ОСОБА_2 як представника побутового споживача, оскільки цей додаток в «полі: З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» підпису не містить.

Встановивши зазначені обставини, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що акт про порушення споживачем або його уповноваженою особою не підписаний.

В той же час судом установлено, що акт про порушення від 21 квітня 2015 року підписаний двома представниками енергопостачальника, що не відповідає до п.53 Правил користування електричною і тепловою енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, чинних на час виявлення порушення.

Оскільки акт підписаний лише двома представниками енергопостачальника, такий акт є недійсним. Відповідно відсутні підстави вважати, що позивачем доведено факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією.

Відповідно до положень ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи принципи змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, та зважаючи на те, що по позивачем не доведені обставини, на які він посилався в обґрунтування своїх вимог, які в свою чергу відповідачем не визнаються, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог..

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду м.Києва від 25 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус