Справа № 489/2922/20
Номер провадження 2-ві/489/11/23
УХВАЛА

Іменем України

28 вересня 2023 року місто Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Кокорєва Вячеслава Валентиновича, розглянувши заяву ОСОБА_1 (в інтересах ОСОБА_2 ) про відвід головуючого судді Губницького Дмитра Григоровича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності

встановив

На розгляді в Ленінському районному суді м. Миколаєва перебуває цивільна справа № 489/2922/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності.

Від ОСОБА_1 (в інтересах ОСОБА_2 ) до суду надійшла заява про відвід головуючого судді Губницького Д.Г. від розгляду цивільної справи № 489/2922/20.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що в нього існують сумніви в об`єктивності, безсторонності головуючого судді Губницького Д.Г., оскільки останній своїми діями створює підстави сумніватися у його незацікавленості у розгляді цивільної справи № 489/2922/20. Такими обставинами є: задоволення клопотань представника ОСОБА_4 , які спрямовані на затягування розгляду цивільної справи № 489/2922/20 протягом 2020, 2021 років; повторне задоволення клопотання про експертизу почерку; здійснення розгляду справи без присутності сторін, які можуть бути вимушеними переселенцями або перебувати на тимчасово окупованих територіях.

Суд встановив такі обставини та відповідні правовідносини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2020 (справа №489/2922/20) головуючим суддею у даній справі є Губницький Дмитро Григорович.

Відповідно до п.п. 1-5 ч.1 ст. 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч.4 ст. 36 ЦПК України).

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч.1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, яка підписана 04.11.1950 та ратифікована Україною 17.07.1997 (набрала чинності для України 11.09.1997) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей ч. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію, визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, встановлюють, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Бангалорські принципи поведінки суддів визначають принцип незалежності: суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення (п.1.2.); принцип об`єктивності: поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів (п.2.2). Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах (п.2.3). Бангалорські принципи поведінки судді наводять приклади деяких випадків, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

В постанові Верховного Суду у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №754/2880/20 від 01.02.2022 зазначається, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді. Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Тож, доводи заяви не можуть слугувати підставою для відводу судді та свідчити про наявність сумнівів у його неупередженості та об`єктивності. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Таким чином, незгода ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з процесуальними рішеннями головуючого судді у цивільній справі № 489/2922/20, не є підставою для відводу головуючого судді Губницького Д.Г. від розгляду даної цивільної справи Суд першої інстанції у складі судді Кокорєва В. В. не може давати оцінку процесуальним рішенням суду першої інстанції. Таким правом наділені вищестоящі судові інстанції і ті ухвали суду, які не підлягають оскарженню окремо, учасник справи може оскаржити одночасно з оскарженням кінцевого судового рішення у справі. Суд вважає, що заявником у заяві про відвід головуючому судді Губницькому Д.Г. не наведено інших обставин, які б свідчили про упередженість судді та відсутність безсторонності, об`єктивності щодо розгляду даної справи.

Суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 (в інтересах ОСОБА_2 ) є необґрунтованою, оскільки заявником не доведено наявність обставин, які є підставою для відводу судді та передбачені ст. 36 ЦПК України.

Враховуючи зазначене та керуючись ст. ст. 36, 40, 258, 260 ЦПК України, суд

ухвалив

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 (в інтересах ОСОБА_2 ) про відвід головуючого судді Губницького Дмитра Григоровича від розгляду цивільної справи № 489/2922/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності.

Ухвала набирає законної сили в момент її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28.09.2023.

Суддя В. В. Кокорєв