Справа № 703/3014/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Биченка І.Я.,

за участю секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Смілі цивільну справу №703/3014/23 за позовом ОСОБА_1 до Степанківської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до Степанківської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід по материнській лінії ОСОБА_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина на земельні ділянки площами 0,2093 га та 0,6931 га., а також на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

У визначений законом строк він не звернувся до нотаріальної контори, оскільки не є спадкоємцем першої черги. Однак, нещодавно йому стало відомо про те, що дід 21 лютого 2019 року склав заповіт, яким все своє майно, що буде йому належати на день смерті, де б воно не було і з чого б воно не складалось, заповів позивачу по справі.

Оскільки йому не було відомо про наявність заповіту, відповідно, він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк.

Так як іншим чином прийняти спадщину він не має можливості, то змушений звернутись до суду з наведеним позовом.

В судове засідання сторони не з`явились.

Представник позивача адвокат Руденко Ю.В. подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи провести без участі позивача та його представника.

Відповідач направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності представника сільської ради.

За таких обставин суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Голов`ятине Черкаського району Черкаської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , свідоцтвом про переміну прізвища, імені, по батькові серії НОМЕР_3 , свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 померлий доводився позивачу дідом по материнській лінії.

Відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом від 10 липня 2018 року ОСОБА_2 був власником житлового будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 та розташованих за цією адресою земельних ділянок площею 0,2093 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, а також площею 0,6931 га для ведення особистого селянського господарства.

Заповітом, посвідченим 21 лютого 2019 року секретарем виконавчого комітету Голов`ятинської сільської ради Діденко Л.М. та зареєстрованим в реєстрі за №4, ОСОБА_2 все своє майно, що буде йому належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все, на що він за законом буде мати право, заповів ОСОБА_1 , 2000 року народження.

З повідомлення Смілянської державної нотаріальної контори від 18.08.2023 встановлено, що із заявами про прийняття/відмову від прийняття спадщини після ОСОБА_2 ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась. Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 11.08.2023 інформація про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 іншим нотаріусом відсутня.

Як вбачається з довідки Степанківської сільської ради від 06 червня 2023 року ОСОБА_2 до дня смерті був зареєстрований та проживав в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Як на день смерті, так і по день видачі довідки в будинку, окрім померлого ніхто не зареєстрований та не проживав.

Постановою приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Віріч І.П. від 07 червня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_2 та роз`яснено право на звернення до суду за продовженням терміну для подачі заяви про прийняття спадщини або визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З аналізу наведених норм вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як встановлено з матеріалів справи позивач не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після діда у визначений законом строк, як і не звертався і із заявою про відмову від прийняття спадщини.

Таким чином, він не вчинив дії, що свідчать про його намір прийняти спадщину.

Позивач просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда з тих підстав, що він не знав про наявність заповіту на його користь.

Суд зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

В законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Однак, у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18, викладено висновок, що необізнаність спадкоємця, який не відноситься до спадкоємців першої черги, про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Верховний Суд у постановах від 29 червня 2021 року у справі № 671/308/20 та від 15 вересня 2022 року по справі № 341/2260/21 дійшов висновку, що у випадку, якби позивач не був спадкоємцем першої черги, він дійсно не мав би підстав звертатися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, аж доки не дізнався би про існування заповіту, і така обставина могла бути підставою для подання заяви про надання додаткового строку.

При оцінці встановлених обставин, суд також враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Так, Європейський суд з прав людини вказав, що виконуючи завдання цивільного судочинства суд враховує, що у всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права.

Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, що належало його сім`ї, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини.

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав за відсутності інших претендентів на спадщину.

При цьому, суд враховує, що відповідач своїх заперечень щодо цього не висловив.

На підставі наведеного, керуючись ст. 4, 5, 12, 13, 141, 263, 265, 268 ЦПК України суд,-

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Степанківської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Голов`ятине Черкаського району Черкаської області.

Перебіг додаткового строку для прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

відповідач Степанківська сільська рада, адреса місця знаходження: Черкаська область, Черкаський район, с. Степанки, вул. Героїв України, 124, .

Суддя І.Я. Биченко