Справа № 211/5392/23
Провадження № 2/211/2379/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 вересня 2023 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, про відшкодування моральної шкоди завданої порушенням неправдивої і недостовірної інформації, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, про відшкодування моральної шкоди завданої порушенням неправдивої і недостовірної інформації, який містить недоліки, а саме: до позовної заяви в порушення вимог ст. 177 ч. 4 ЦПК України не надано квитанції про сплату судового збору.

Позивачем додано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що він має статус учасника бойових дій, на підставі чого він може бути звільнений від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Так відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Так у статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у даній справі.

Саме такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) вказано, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні».

Таким чином за таких обставин, суд не вбачає підстав для звільнення від сплати судового збору, а тому клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Подану позивачем ОСОБА_1 позовну заяву слід залишити без руху.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет на 2023 рік» визначено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривні.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме про відшкодування моральної шкоди, сплачується судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: визнати дії відповідача неправомірними та протиправними; зобов`язати відповідача спростувати поширену відносно позивача недостовірну інформацію у залі суду; а також вимогу майнового характеру про стягнення з відповідача у відшкодування завданої моральної шкоди 50 000 грн.

Таким чином за вимоги немайнового характеру позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі (1073,60 грн * 2) тобто 2147,20 грн.

При цьому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Тобто, за вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2684, 00 грн.

Судовий збір перерахувати за банківськими реквізитами Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України https://court.gov.ua/affairs/sudytax/.

Крім того відповідно до п. 25 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Так, у позовній заяві позивач просить визнати дію ОСОБА_2 у Криворізькому районному суді Дніпропетровської області 03.08.2023 року у справі № 210/555/23 відносно нього ОСОБА_1 протиправною і неправомірною, однак яку саме дію (дії) не зазначає.

Крім того, у позовній заяві позивач також просить зобов"язати відповідача ОСОБА_2 спростувати поширену відносно позивача ОСОБА_1 недостовірну інформацію у залі суд, однак тексту спростування інформації, не викладає.

Також потребує уточненню вимога щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди (упущена вигода) в сумі - кількість засідань помножена на 323,68 грн., (судові витрати пов`язані з явкою до суду у вигляді компенсації за відрив від звичайних занять за всі дні коли позивач з`являвся до суду), оскільки вказані витрати відносяться до витрат по справі та регулюються нормами процесуального права, зокрема, ст. 138 ЦПК України та не відносяться до нормам матеріального права, що регулюють порядок відшкодування збитків, матеріальної шкоди.

Враховуючи викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу ОСОБА_1 надати строк для виправлення її недоліків, які зазначені вище, повідомивши, що відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, про відшкодування моральної шкоди завданої порушенням неправдивої і недостовірної інформації, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко