КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-з/947/541/23
УХВАЛА

26.09.2023 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_3 про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського районного суду міста Одеси на розгляді в порядку загального позовного провадження перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в якій позивач просить суд:

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частки житлової квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 26.07.1996 року за №15760;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки житлової квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 26.07.1996 року за №15760 та на часту, яка належала ОСОБА_4 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за законом.

Провадження по вказаній справі відкрито на підставі ухвало судді Київського районного суду міста Одеси Калініченко Л.В. від 27.04.2023 року та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

До підготовчого судового засідання призначеного на 26.09.2023 сторони по справі не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином.

Однак, 21.08.2023 року до суду від представника позивачів надійшло клопотання про витребування у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального Поведьонкової І.І. належним чином завіреної копії спадкової справи №38/2016 до майна ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26.09.2023 року до суду надійшла заява від представника позивачів про проведення підготовчого судового засідання за відсутності представника.

Дослідивши подане до суду клопотання та оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Судом враховується, що мета процесуального механізму витребування доказів є допомогти сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно, що підтверджується обов`язком особи, яка заявляє клопотання про витребування доказів, долучити до нього відомості про неможливість отримання таких доказів особисто.

При цьому Європейський суд зауважив, що національні суди, застосовуючи процесуальні норми, повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Розглядаючи зазначене клопотання, суд приймає до уваги, що заявлені до витребування докази належать до інформації з обмеженим доступом та становлять предмет нотаріальної таємниці.

З урахуванням вищевикладеного, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі, з метою економії процесуального часу, оскільки докази, які просить витребувати представник позивачів безпосередньо стосуються предмета позову та предмета доказуванню в цій справі, є необхідними для ухвалення законного та обґрунтованого рішення по даній справі, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим до задоволення.

Частиною 11 статі 84 ЦПК України визначено, зокрема, що в ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Враховуючи наведене, суд покладає витрати, пов`язані з витребуванням доказів по цьому судовому рішенні, у разі їх наявності, на заявників клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_3 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального Поведьонкової Ірини Іванівни належним чином завірену копію спадкової справи №38/2016 до майна ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Копію ухвали для виконання направити до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Поведьонкової Ірини Іванівни.

Витрати пов`язані з виконанням ухвали суду покласти на: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Роз`яснити суб`єкту виконання ухвали суду, що у разі неможливості подати витребувані докази до суду, необхідно повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий Калініченко Л. В.