Провадження №: 2/755/5879/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" вересня 2023 р.суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., вивчивши в приміщенні суду в м. Києві матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та розстрочення сплати заборгованості за аліментами, -

у с т а н о в и л а:

24.08.2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та розстрочення сплати заборгованості за аліментами.

Ухвалою суд від 04.09.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десяти денний термін для усунення виявлених недоліків від часу отримання копії відповідної ухвали.

Оскільки позивач у своєму позові не вказав власного місця проживання, копія ухвали суду про залишення позову без руху була направлена на зазначену позивачем у позовній заяві його адресу електронної пошти.

Згідно довідки про доставку електронного листа, копія ухвали суду від 04.09.2023 року про залишення позову без руху, була доставлена до електронної скриньки позивача 04.09.2023 року, однак до теперішнього часу позивач не усунув недоліки своєї позовної заяви.

У своїй постанові від 30.11.2022 року в справі №759/14068/19 суд касаційної інстанції зазначив наступне: «Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року)».

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Оскільки в установлений судом термін стороною позивача не виконано вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суд приходить до висновку про необхідність визнання позовної заяви неподаною та її повернення заявнику.

Роз`яснюю позивачу, що відповідно до положень ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Отже, позивач не позбавлений права повторно звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та розстрочення сплати заборгованості за аліментами - вважати не поданою та повернути її заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 20.09.2023 року.

Суддя -