головуючий у суді І інстанції П`ятничук І.В.
провадження № 22-ц/824/6687/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів Білич І.М., Гаращенко Д.Р.,

при секретарі судового засідання: Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка Золтана Золтановича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ескроу капітал», про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності, визнання, поновлення права власності, -

в с т а н о в и в :

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Войтович Л.В., звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка З.З., у якому просив суд: визнати право власності на об`єкт нерухомого майна: квартиру загальною площею 86,2 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за ОСОБА_1 та визнати незаконною, скасувати державну реєстрацію права власності за ТОВ «Ескроу капітал» на квартиру загальною площею 86,2 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з відкриттям розділу та присвоєнням об`єкту нерухомого майна нового реєстраційного номера 000, проведену 22 квітня 2021 року приватним нотаріусом КМНО Русанюком З.З. як державним реєстратором нерухомого майна та поновити право власності ОСОБА_1 на квартиру загальною площею 86,2 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом скасування відповідного запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та відновлення запису про реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_2 .

Позов обґрунтовано тим, що 30 липня 2007 року між позивачем та АКБ «ТАС-Комерцбанк» укладений кредитний договір № 2706/0807/88-324, відповідно до умов якого банк надав ОСОБА_1 кредитні кошти на умовах кредитного договору.

На забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 2706/0807/88-324, 30 липня 2007 року між позивачем та АКБ «ТАС-Комерцбанк» укладений договір іпотеки № 2706/0807/88-324-Z-1, предметом якого є нерухоме майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 .

25 лютого 2012 року на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитами між АТ «Дельта Банк» та ПАТ «Сведбанк», правонаступника АКБ «ТАС-Комерцбанк», право вимоги за кредитним договором № 2706/0807/88-324 від 30 липня 2007 року перейшло до АТ «Дельта Банк».

09 липня 2019 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Ескроу капітал» укладений договір № 1548/К купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» відступив ТОВ «Ескроу капітал» права вимоги до боржника, що належали ПАТ «Дельта Банк» за кредитним договором № 2706/0807/88-324 від 30 липня 2007 року.

09 липня 2019 року між АТ «Дельта Банк» та ТОВ «Ескроу капітал» укладений договір про відступлення прав вимоги за іпотечним договором № 2706/0807/88-324-Z-1 від 30 липня 2007 року. У подальшому 22 квітня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Русанюком З.З., як державним реєстратором нерухомого майна, здійснено реєстрацію права власності за ТОВ «Ескроу капітал» на квартиру що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

На думку позивача, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо реєстрації права власності на належну йому квартиру за ТОВ «Ескроу капітал» підлягає скасуванню з огляду на те, що на час переходу права власності за рішенням державного реєстратора діяв мораторій на відчуження майна громадян, яке забезпечене за валютним кредитом.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права, а вимог віндикаційного характеру до третьої особи позивачем не заявлено.

Позивач в обґрунтування позовних вимог також посилався на положення Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та вказував, що спірна квартира є основним місцем його проживання та придбана не за кредитні кошти, однак указаний закон втратив чинність 21 квітня 2021 року, що свідчить про те, що при здійсненні державної реєстрації права власності за ТОВ «Ескроу капітал» приватним нотаріусом КМНО Русанюком З.З. було дотримано вимог чинного законодавства України.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що кредитний договір від 30 серпня 2007 року закінчився 30 серпня 2017 року. ТОВ «Ескроу капітал» має право вимагати неоплачену частину кредиту не пізніше ніж через три роки з моменту виникнення права вимоги. Право вимоги оплати всього кредиту в цілому у ТОВ «Ескроу капітал» виникає з моменту несплати чергового платежу відповідно до пункту 3.9 кредитного договору.

Позивачем не здійснювалася оплата кредитних зобов`язань у зв`язку з тим, що не працювало відділення АТ «Дельта Банк» (за умовами кредитного договору позивач повинен був оплачувати свої грошові зобов`язання відповідно до пункту 3.1 кредитного договору саме через касу відділення банку (через яке він звичайно оплачував поточні платежі), а відділення не працювало в зв`язку з рішенням ФГВУ.

З 05 жовтня 2015 року позивач не сплачував жодних платежів за кредитним договором. Отже строк позовної давності за кредитним договором сплив 05 жовтня 2018 року за правилами трьохрічної позовної давності відповідно до статті 254 ЦК України. Таким чином право вимоги за Договором іпотеки припинено 05 жовтня 2018 року.

Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» втратив чинність 23 вересня 2021 року.

Звернення ж стягнення на предмет іпотеки фактично відбулося 22 квітня 2021 року, так як саме в цю дату зареєстровано право власності на предмет іпотеки, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 вересня 2021 року.

Звернення стягнення на предмет іпотеки протягом дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є незаконним.

Від представника третьої особи ТОВ «Ескроу капітал» - адвоката Гончаренка С.М. надійшли пояснення у справі, у яких він просить апеляційний суд залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Від відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка З.З. до Київського апеляційного суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та участі його представника, а також просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Асатряна Т.Л. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, який призначений на 27 вересня 2023 року, та надання можливості ознайомитися з матеріалами справи, у якому він посилається на те, що 26 вересня 2023 року ним укладено з позивачем угоду про надання правової допомоги, а оплата за угодою визначена на умовах відтермінування платежів у зв`язку зі скрутним матеріальним станом позивача.

Вирішуючи заявлене клопотання про відкладення розгляду справи, апеляційний суд враховує те, що судове засідання у вказаній справі в апеляційній інстанції призначався на 12 липня 2023 року, однак розгляд справи був відкладений на 27 вересня 2023 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Войтович Л.В. у зв`язку з розірванням договору про надання правової допомоги ОСОБА_1 та необхідністю часу для пошуку позивачем іншого адвоката.

Відклавши розгляд указаної справи більше ніж на два місяці, апеляційним судом максимально забезпечено право позивача на отримання правової допомоги, за якою він, за доводами клопотання адвоката Асатряна Т.Л., звернувся лише 26 вересня 2023 року, тобто напередодні другого судового засідання.

Апеляційний суд відхиляє доводи клопотання про те, що позивач не міг раніше знайти адвоката для представництва його інтересів у суді через скрутний матеріальний стан, а угода з адвокатом Асатряном Т.Л. позивачем укладена на умовах відтермінування платежів, оскільки за умовами цього договору правова допомога за цією угодою надається на платній основі, адвокатський гонорар та/або винагорода за надані послуги визначається додатковою угодою до цієї угоди (пункт 4 угоди).

Однак додаткової угоди, яка б регулювала своїми умовами порядок та розмір оплати за послуги адвоката з надання правової допомоги позивачу апеляційному суду не надано.

Пунктом 6 угоди визначено, що передбачувані (прогнозовані) витрати адвоката у зв`язку із наданням правової допомоги за цією угодою сплачуються клієнтом адвокату. Якщо відповідні витрати та їх розмір не можуть бути визначені сторонами на момент укладення цієї угоди, то вони визначаються, встановлюються та обраховуються ними у майбутньому. При цьому відшкодування таких витрат здійснюється на загальних підставах, визначених цією угодою

Також апеляційний суд зауважує, що угода від 26 вересня 2023 року не містить умов щодо відтермінування платежів.

До клопотання також додана копія довідки, виданої ТОВ «Елітсфера» від 25 вересня 2023 року, про те, що ОСОБА_1 , який працює на посаді заступника директора з 24 грудня 2015 року, не отримує заробітну плату з 24 лютого 2022 року у зв`язку із скрутним становищем на підприємстві.

Однак сама лише ця довідка не є беззаперечною підставою вважати, що ОСОБА_1 не міг отримати правову допомогу до 26 вересня 2023 року.

Враховуючи викладене, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його необґрунтованістю.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Виходячи з положень статті 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т. ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні, а з огляду на положення статті 372 ЦПК України явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Зважаючи на вимоги частини 9 статті 128, частини 5 статті 130, частини 2 статті 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та письмових пояснень третьої особи, дійшла висновку про таке.

Судом першої інстанції встановлено, що 30 липня 2007 року між позивачем та АКБ «ТАС-Комерцбанк» укладений кредитний договір № 2706/0807/88-324, відповідно до якого банк надав ОСОБА_1 кредитні кошти на умовах кредитного договору (а.с. 31-37).

30 липня 2007 року на забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 2706/0807/88-324 між позивачем та АКБ «ТАС-Комерцбанк» укладений договір іпотеки № 2706/0807/88-324-Z-1, предметом якого є нерухоме майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 (а.с. 38-42).

25 лютого 2012 року на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитами між ПАТ «Дельта Банк» та ПАТ «Сведбанк», правонаступника АКБ «ТАС-Комерцбанк», право вимоги за кредитним договором № 2706/0807/88-324 від 30 липня 2007 року перейшло до АТ «Дельта Банк».

09 липня 2019 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Ескроу капітал» укладений договір № 1548/К купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» відступив право вимоги ТОВ «Ескроу капітал» за кредитним договором № 2706/0807/88-324, 30 липня 2007 року (а.с. 44-47).

09 липня 2019 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Ескроу капітал» укладений договір про відступлення прав вимоги за іпотечним договором, відповідно до якого первісний іпотекодержатель передав новому іпотекодержателю право вимоги за іпотечним договором № 2706/0807/88-324-Z-1 від 30 липня 2007 року (а.с. 48-49).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 13 вересня 2021 року вбачається, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Русанюком З.З. 22 квітня 2019 року здійснено державну реєстрацію права власності за ТОВ «Ескроу капітал» на квартиру загальною площею 86,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору про відступлення прав вимоги за іпотечним договором від 09 липня 2019 року (а.с. 69-71).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просив визнати за ним право власності на спірну квартиру, визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію права власності на цю квартиру за ТОВ «Ескроу капітал», здійснену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Русанюком З.З., поновити право власності ОСОБА_1 на спірну квартиру, шляхом скасування відповідного запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та відновлення запису про реєстрацію права власності на квартиру за позивачем.

Зокрема, на переконання позивача, дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка З.З. щодо здійснення державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , за ТОВ «Ескроу капітал» є незаконними.

Відповідачем у цій справі позивач зазначив приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка З.З.

Відповідно до частин 1, 2 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Тлумачення статті 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19) дійшла висновку про те, що позовна вимога про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності на квартиру не може бути звернена до приватного нотаріуса, яку позивачка визначила співвідповідачем. Державний реєстратор, зокрема і приватний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений. Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18) зазначено, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано».

Спір про визнання права власності та скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно.

Зміст і характер відносин між учасниками цієї справи свідчать про те, що спір у позивача існує саме з ТОВ «Ескроу капітал» щодо порушення права власності на спірну квартиру.

Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Судом першої інстанції залишено поза увагою те, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк З.З. не є належним відповідачем за заявленими позивачем вимогами, у зв`язку з чим у задоволенні позову до вказаного відповідача необхідно було відмовити саме з цієї підстави.

Колегія апеляційного суду звертає увагу на таке.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції встановив обставини щодо дотримання приватним нотаріусом КМНО Русанюком З.З. вимог чинного законодавства України при здійсненні державної реєстрації права власності за ТОВ «Ескроу капітал», які не повинен був встановлювати у разі пред`явлення позову до неналежного відповідача.

Відповідно до частини 1, 4 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

За таких обставин рішення Святошинського районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 382 ЦПК України у резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначається новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування судового рішення, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційний суд скасував оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалив нове судове рішення про відмову у задоволенні позову з підстав пред`явлення позову до неналежного відповідача, то новий розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 259,268, 383 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року скасувати з ухваленням нового судового рішення.

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка Золтана Золтановича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕСКРОУ КАПІТАЛ», про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності, визнання, поновлення права власності.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 28 вересня 2023 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді І.М. Білич

Д.Р. Гаращенко