Справа №689/1092/23
Провадження №6/672/9/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городку заяву №6/672/9/23 ОСОБА_1 у цивільній справі №689/1092/23,

про розстрочення виконання рішення суду,

ВСТАНОВИВ:

Боржниця ОСОБА_1 звернулася 28.08.2023 року до суду із заявою про розстрочення виконання рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 25.07.2023 року посилаючись на наявність обставин, які істотно ускладнюють виконання вказаного рішення суду.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, однак подала письмову заяву про розгляд вказаного питання без її участі.

Представник ТзОВ ФК "Кредит-Капітал" в судове засідання не з`явився будучи повідомленими про день, час та місце розгляду вказаної заяви, про будь-які причини неявки не повідомив, що у силу положень ч.2 ст.435 ЦПК України не є перешкодою для розгляду вказаної заяви у його відсутність.

Оголосивши заяву ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від 25.07.2023 року позов задоволено частково, вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ТзОВ ФК "Кредит-Капітал" 20375 грн. 51 коп., з яких: 13538 грн. залишку тіла кредиту, 5337 грн. 51 коп. залишку процентів та 1500 грн. 00 коп. комісії. У задоволенні решти позову відмовлено.

На час розгляду вказаної заяви рішення суду є невиконане.

Як вказує ОСОБА_1 на даний час існує обставина, яка є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а саме введення в Україні правового режиму воєнного стану та її хвороба, яка потребує постійного лікування та значних коштів.

На підтвердження своєї позиції ОСОБА_1 додала до заяви копії медичних документів із інформацією про існування у неї хронічного захворювання.

Відповідно до ч. 1,3-5 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця, у випадках, встановлених законом, встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи, тяжке захворювання її самої чи членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу, як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження", задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При цьому, виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

З аналізу наведених норм слідує, що розстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Надаючи інформацію про існування певного захворювання ОСОБА_1 , разом із тим, не зазначає жодних доказів, як вказане захворювання вплинуло на її працездатність (необхідність перебування на лікарняних, зменшення працездатності тощо) і про те, що лікування вказаного захворювання потребує з її сторони якихось матеріальних витрат (не надано жодних доказів про це).

Також безпідставними є твердження ОСОБА_1 про існування такої істотної обставини, що перешкоджає виконанню рішення суду як введення в Україні правового режиму воєнного стану, оскільки нею не зазначається, яким саме чином впливає дана обставина на можливість виконання нею вказаного рішення суду. При цьому суд враховує, що місцевість, у якій проживає ОСОБА_1 не перебуває у зоні бойових дій, відсутні відомості про істотні зміні майнового стану ОСОБА_1 у зв`язку із введенням правового режиму воєнного стану (втрата роботи, суттєве зменшення заробітної плати тощо…).

Підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення суду у даній справі.

Отже, в основу ухвали про надання розстрочки або відстрочки виконання рішення суду має бути покладений обґрунтований висновок про наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення.

Сам по собі факт існування певного захворювання не може бути такою обставиною, без доведення такої його характеристики як важкість та істотного впливу такого захворювання на матеріальний стан особи.

Згідно ч.1,6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень… Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку про безпідставність вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.260, 435 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , про відстрочення виконання рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 27 липня 2023 року у справі №689/1092/23 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: