Справа № 361/902/22
Провадження № 2/361/998/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

за участю секретаря судового засідання - Бас Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

У лютому 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог товариство зазначило, що 26 лютого 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та ОСОБА_1 укладений договір №028 оренди майна з правом викупу та підписаний в порядку, передбаченому статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію». За умовами зазначеного договору орендодавець зобов`язувався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, а саме: LCDtv37-45 LG 43UN74006LB, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених правилами надання майна в оренду, які є невід'ємною частиною цього договору, а орендар зобов'язувався прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату.

Позивач свої зобов`язання за вищевказаним договором виконав у повному обсязі, передав відповідачу об`єкт оренди, що підтверджується експрес-накладною №9234 та листом ТОВ «Нова Пошта» №00114 від 12 січня 2022 року. Однак, відповідач свої зобов'язання за договором належним чином не виконувала, орендні платежі починаючи з дати укладання договору та отримання товару сплачувала нерегулярно, а починаючи з квітня 2021 року взагалі перестала сплачувати орендні платежі.

Так, станом 28 січня 2022 року у ОСОБА_1 виникла заборгованість у розмірі 118 695 грн 34 коп., що складається з: суми заборгованості за договором оренди майна з правом викупу у розмірі 58 627 грн 00 коп., суми штрафу 50% від загальної суми прострочення у розмірі 29 313 грн 50 коп.; пені у розмірі 29 313 грн 50 коп.; інфляційних витрат у розмірі 1 118 грн 49 коп.; 3% річних у розмірі 322 грн 85 коп.

Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути із відповідача ОСОБА_1 на свою користь заборгованість у розмірі 118 695 гривень 34 копійки та понесені судові витрати.

В судове засідання представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у прохальній частині позовної заяви просив здійснювати розгляд справи за його відсутності.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 26 лютого 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та ОСОБА_1 укладений договір №028 оренди майна з правом викупу та підписаний в порядку, передбаченому статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію».

Відповідно до п. 1 вищезазначеного Договору орендодавець зобов`язувався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, а саме: LCDtv37-45 LG 43UN74006LB, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених правилами надання майна в оренду, які є невід'ємною частиною цього договору, а орендар зобов'язувався прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату.

Згідно із п. 2 Договору оренди майна з правом викупу відповідач зобов`язувалася сплачувати щомісячний платіж у розмірі 2 549 грн 00 коп.

Згідно із п. 3 Договору передача об'єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 10 (десяти) робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв'язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об'єкту оренди орендарем у користування.

Сплата орендної плати у розмірі 2 549 грн 00 коп. здійснюється орендарем до 26-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 26 лютого 2023 року.

Згідно із п. 4 Договору за прострочення орендних платежів орендодавець має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п'ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Орендодавець залишає за собою право нараховувати орендарю пеню в розмірі меншому, ніж 3% (три відсотки), на власний розсуд.

ТОВ «Будинок Комфорту» виконало умови договору у повному обсязі, відповідно до умов договору надало орендареві у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди, що підтверджується експрес-накладною №9234 від 27 лютого 2021 року, відповідно до п. 1 якого орендар об`єкт оренди прийняв.

Відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконує та не вносить орендні платежі, визначені п. 3 договору та графіку здійснення щомісячних платежів, внаслідок чого у орендаря утворилася заборгованість по сплаті орендних платежів, що складає суму в розмірі 58 627 грн 00 коп.

01 листопада 2021 року ТОВ «Будинок Комфорту» направило на адресу відповідача повідомлення про розірвання договору та стягнення заборгованості, згідно з яким ТОВ «Будинок Комфорту» повідомило орендареві про розірвання договору та зобов`язання орендаря здійснити викуп об`єкта за ціною визначеною в договорі.

Звертаючись до суду з даним позовом, ТОВ «Будинок Комфорту» надало розрахунок заборгованості від 28 січня 2022 року, в якому зазначило, що відповідач не сплатив своєчасно ТОВ «Будинок Комфорту» грошові кошти для погашення заборгованості за договором, внаслідок чого утворилася заборгованість у розмірі 118 695 грн 34 коп., що складається з: суми заборгованості за договором оренди майна з правом викупу у розмірі 58 627 грн 00 коп., суми штрафу 50% від загальної суми прострочення у розмірі 29 313 грн 50 коп.; пені у розмірі 29 313 грн 50 коп.; інфляційних витрат у розмірі 1 118 грн 49 коп.; 3% річних у розмірі 322 грн 85 коп.

Зазначений розрахунок стороною відповідача належними доказами спростовано не було, як і не було надано доказів належного виконання зобов`язань за договором.

Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»).

Згідно з частиною шостою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.

За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.

Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає порядок підписання угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до п. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 510 ЦК України сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплатити проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Згідно із приписами ч. 1 ст. 548 ЦК України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене та беручи до уваги те, що відповідач не виконує свої зобов`язання за договором належним чином, не здійснює платежів у рахунок погашення суми оренди, чим порушує прийняті на себе договірні зобов`язання, та належних доказів на спростування обґрунтувань позовних вимог відповідачем суду надано не було, відтак із відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за договором оренди майна з правом викупу, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до приписів статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 76, 80, 81, 141, 206, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, адреса місце знаходження: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, під`їзд 3, кабінет 3) заборгованість у розмірі 118 695 (сто вісімнадцять тисяч шістсот дев`яносто п`ять) гривень 34 копійки.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, адреса місце знаходження: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, під`їзд 3, кабінет 3) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.С. Сердинський