ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/184/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2023 р. суддя Дарницького районного суд міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши заяву представника позивача - адвокат Юсупової Катерини Олександрівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Захисник», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик» про визнання майнових прав на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

22 вересня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Захисник», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик» про визнання майнових прав на нерухоме майно

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 вересня 2023 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В.

Одночасно із позовом представником позивача - адвокатом Юсуповою К.О. було подано заяву про забезпечення позову.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 25 вересня 2023 року заяву передано судді Шаповаловій К.В.

Відповідно до частин першої, третьої статті 153 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Вивчивши доводи заяви, а також обґрунтування позовної заяви та матеріали долучені до неї, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню, враховуючи таке.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову представник позивача просить суд вжити заходів забезпечення, шляхом заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик», Житлово-будівельному кооперативу «Захисник», державним реєстраторам та іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження майнових прав на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , у розмірі профінансованого внеску в сумі 282150 грн, відповідно до договору купівлі-продажу від 11 листопада 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуд Л.М., за реєстровим № 708.

В обґрунтування необхідності вжиття вказаних заходів забезпечення позову, представник позивача зазначає, що 11 листопада 2014 року між ОСОБА_1 та ТОВ «ОСВ Практик» був укладений нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 . В той же час, фактично об`єкт інвестування у вигляді квартири АДРЕСА_1 не здано в експлуатацію, не передано йому згідно акту приймання-передачі і не оформлено в установленому законом порядку на праві власності і є ризики її відчуження у зв`язку з ймовірним банкрутством забудовника та незаконних дій третіх осіб.

Також представник посилається на те, що протягом тривалого часу про причини затримки з будівництвом та введенням в експлуатацію житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :63:332:0051) ТОВ «ОСВ Практик» позивачу не повідомляє і не визначає чітких термінів завершення та введення в експлуатацію вказаного об`єкту.

Як вбачається з довідки № 66 від 21 жовтня 2019 року, виданої позивачу директором ТОВ «ОСВ Практик», ОСОБА_1 згідно з договором купівлі-продажу від 11 листопада 2014 року, укладеного між ТОВ «ОСВ Практик» та ОСОБА_1 , є власником майнових прав на квартиру: АДРЕСА_1 , при цьому ОСОБА_1 , сплатив 282150 грн з урахуванням ПДВ, що є 100% вартості майнових прав на квартиру.

Представник позивача зазначає, що існує реальний ризик відчуження (продажу) відповідачами майнових прав на вказану квартиру до ухвалення остаточного судового рішення за цивільним позовом, що в свою чергу, ускладнить виконання майбутнього рішення суду, у випадку задоволення позовних вимог та унеможливить ефективний захист прав позивача.

Зокрема, представник позивача вказала, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року у кримінальному провадженні № 0001238 було скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 4 лютого 2022 року на об`єкт незавершеного будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: АДРЕСА_1 разом із квартирами та нежитловими приміщеннями у ньому, а також на майнові права, зокрема, на двокімнатні квартири, в тому числі на квартиру № 106 та заборону ЖБК «Захисник», державним реєстраторам та іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження майнових прав, в тому числі на квартиру № 106 , що додатково свідчить про намагання ЖБК «Захисник» незаконно відчужити майнові права на квартири, які належать інвесторам, в тому числі позивачу, на підставі укладених з ТОВ «ОСВ Практик» договорів купівлі-продажу. На цей час ЖБК «Захисник» намагається укласти з новим генпідрядником договір генерального підряду на капітальне будівництво житлового будинку за вказаною адресою, який жодним чином не пов`язаний договірними відносинами з інвесторами, в тому числі позивачем.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Отже, умовою застосування забезпечення позову як сукупності процесуальних дій є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Види забезпечення позову визначені частиною першою статті 150 ЦПК України. Зокрема, згідно з пунктом 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

За змістом норм процесуального законодавства забезпечення позову має на меті запобігти ускладненню чи неможливості виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Співмірність заходів забезпечення позову передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

В кожному конкретному випадку розглядаючи заяву про забезпечення позову суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Крім цього, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом розгляду позовної заяви ОСОБА_1 є визнання майнових прав на вказану квартиру, а також той факт, що між сторонами дійсно виник спір щодо майнових прав на нерухоме майно, зважаючи на обґрунтування заявлених вимог у заяві про забезпечення позову, їх розумність та адекватність, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом спору, суд вважає, що вимоги заяви про вжиття заходів забезпечення позову підлягають задоволенню, оскільки вбачає імовірність ускладнення виконання або невиконання майбутнього судового рішення, у випадку задоовлення позовних вимог, без не вжиття заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що обраний представником позивача спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу, а також відсутність обставин визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

заяву представника позивача - адвокат Юсупової Катерини Олександрівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Захисник», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик» про визнання майнових прав на нерухоме майно - задовольнити.

Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик», Житлово-будівельному кооперативу «Захисник», державним реєстраторам та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження майнових прав на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 у розмірі профінансованого внеску в сумі 282150,00 грн згідно з договором купівлі - продажу від 11 листопада 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуд JI.M. за реєстровим №708.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк пред`явлення до виконання ухвали - три роки.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_5

Відповідач - 1 (боржник) Житлово-будівельний кооператив «Захисник», , місцезнаходження м. Київ, вул. Бориспільська, 19

Відповідач - 2 (боржник) Товариство з обмеженою відповідальністю «ОСВ Практик», , місцезнаходження м. Запоріжжя, вул. Олександрівська, 16.

Суддя: Шаповалова К.В.