Справа № 442/5583/23
Провадження № 2/442/1146/2023
УХВАЛА

судового засідання

18 вересня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі - головуючої судді - Курус Р.І., розглянувши в приміщенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, з повідомленням сторін, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 15.08.2023 в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 12.09.2023.

07.09.2023 представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з наміром подати відзив на позовну заяву, строк на подання якого станом на 12.09.2023 не закінчиться.

12.09.2023 з метою забезпечення принципу змагальності та забезпечення права відповідача подати відзив на позовну заяву, розгляд справи відкладено на 18.09.2023.

14.09.2023 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить в задоволенні позову відмовити, оскільки не має бажання розривати шлюб з позивачкою. Крім цього, представником відповідача подано клопотання про розгляд зазначеної справи з повідомленням (викликом) сторін та про зупинення провадження у справі з наданням сторонам строку для примирення 6 місяців.

18.09.2023 відповідачкою подано заяву, в якій вона зазначила, що відповідь на відзив подавати не буде, просить її шлюб розірвати, на примирення категорично не згідна. Зазначила, що жодної відповіді на відзив на позовну заяву не подавала і підпис на такій відповіді виконаний не нею, а тому просить не брати таку відповідь до уваги.

Вирішуючи дані клопотання, суд виходить з того, що відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 статті 279 ЦПК України визначено умови, за яких суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, вимогами ст. 19 ЦПК України визначено, що суду розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, із сімейних правовідносин. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального та спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду в т.ч. справ, що виникають з сімейних відносин.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області надає учасникам процесу у справі № 442/5583/23 належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на категорію даної справи, її складність, обставини, обсяг та характер доказів у справі, підстави для задоволення поданого клопотання відсутні.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про надання сторонам строку для примирення, суд виходить з того, що вимогами ст. 111 СК України передбачено, що суд вживає заходів для примирення, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, обов`язком суду є зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічні положення містяться у частині 1 статті 24 Сімейного кодексу України, якою передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Положеннями частин 3 та 4 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Отже, одним із принципів побудови сімейних та шлюбних відносин є принцип вільної згоди та добровільності їх існування. Шлюбні відносини тривають доти, доки існує бажання подружжя і надалі виконувати сімейні функції і надалі реалізовувати завдання сім`ї. Кожен з подружжя у будь-який час за наявності підстав, які унеможливлюють подальше шлюбне життя, має право висловити своє бажання розірвати шлюбні відносини.

Реалізація цього права, яким наділений кожен з подружжя, повинна відбуватися з чіткім дотриманням матеріальних та процесуальних норм, для запобігання порушення інтересів іншого з подружжя або прав та інтересів дітей.

Позивач скористалась своїм правом на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, настоює на задоволені позову, на примирення не погоджується.

З`ясувавши обставини справи, з урахуванням фактичних взаємин подружжя, мотивів та причин розлучення, а також відсутність наміру у позивача зберегти сім"ю, суд приходить до переконання, що підстав для надання сторонам терміну для примирення немає, а відтак і підстав для зупинення провадження у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 251, 279 ЦПК України, ст. 111 СК України,

у х в а л и в :

В задоволенні клопотань представника відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - з повідомленням сторін, про надання сторонам строку для примирення та зупинення провадження у справі - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи для відома.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в Інтернеті за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі «Судової влади України» - https://dgm.lv.court.gov.ua/sud1306/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуюча суддя Курус Р.І.