КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції Гринчак О.І.
Єдиний унікальний номер справи № 754/6215/21
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9605/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Поліщук Н.В. ,Соколової В.В.

секретар - Федорчук Я.С.

Розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - законні представники прийомної дитини - малолітньої ОСОБА_4 про визнання дій та розпорядження протиправними.

Заслухав доповідь судді апеляційного суду, дослідив матеріали справи, перевірив доводи апеляційної скарги, -

В с т а н о в и в:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою.

Ухвалою суду від 26 квітня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Позивачем подано заяву про усунення недоліків та надано нову редакцію позовної заяви, в якій зазначено відповідачами - Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію, Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві замість Деснянської служби у справах дітей та сім`ї. Крім того, позивач уточнив позовні вимоги.

Вимоги нової редакції позовної заяви мотивовані тим, що позивач має доньку ОСОБА_5 , 1979 року народження .

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 17 травня 2013 року (справа №754/1160/13-ц) визнана недієздатною, встановлено опіку над недієздатною, призначено опікуном ОСОБА_6 .

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року встановлено опіку над недієздатною ОСОБА_5 , призначено недієздатній другого опікуна - її батька ОСОБА_1 ..Рішення набрали законної сили.

Недієздатна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у Святошинському пологовому будинку № 3 м. Києва народила дівчинку - ОСОБА_4

На наступний день після пологів дружина позивача ОСОБА_6 , не порадившись з ним й іншими членами їхньої родини, легковажно підписала акт про те, що вона, як мати й опікунка недієздатної породіллі відмовляється від новонародженої дитини. Про існування даного акта позивач не був обізнаний майже два місяця, і довідався лише 04 серпня 2019, перебуваючи в м.Миколаєві. Позивач та його дружина ,07 серпня 2019 року, в Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації подали заяву про відкликання підпису ОСОБА_6 з акта про відмову від новонародженої дитини та висловили тверде рішення оформити опіку над онукою.

Проте впродовж подальшої півторарічної офіційної переписки з відповідачами ця вкрай важлива заява жодного разу ніде не згадувалась і не фігурувала. На підтвердження існування даної заяви є лист Служби у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації № 10223-591 від 08 серпня 2019 року . Цей лист є дозволом ОСОБА_1 та ОСОБА_6 відвідувати малолітню дитину ОСОБА_4 (дівчинку), яка була народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 в пологовому будинку АДРЕСА_1 громадянкою ОСОБА_5 , яка визнана судом недієздатною.

У вересні-жовтні 2019 року позивачем було подано пакет документів Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації. Також позивач вирішив установити опіку над донькою ОСОБА_7 та обома онуками ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та новонародженою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач зазначає, що опіку над дочкою ОСОБА_5 оформив впродовж декількох місяців .

Засідання комісії Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації щодо проведення державної реєстрації народження дитини відбулося 05 вересня 2019 року й оформлене протоколом № 15. На дане засідання ні позивача, ні членів його родини не було запрошено. Ще одним підтвердженням протиправної поведінки та незаконності прийняття рішень є наявність двох розпоряджень Деснянської РДА № 510 від 11 вересня 2019 року та № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імена та по-батькові малолітній дитині». Ці два розпорядження стосуються одного й того ж самого питання, однак прийняті з півтора місячним інтервалом. Дані розпорядження чомусь призначалися для відділів державної реєстрації актів цивільного стану двох різних районів м. Києва.

Також позивач наголошує, що в підставу цих розпоряджень закладалися абсолютні різні документи для проведення процедури реєстрації дитини. В розпорядженні №510 підставою був протокол МВС та МОЗ про підкинуту чи знайдену невідому дитину, а в розпорядженні №591 такою підставою слугував вже протокол МВС та МОЗ, де вказувалось про дитину, родичі якої відмовились забрати її з пологового будинку. В розпорядженні Деснянської РДА № 591 від 21 жовтня 2019 року в п. 1 та п. 1.1 вказано: «Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації здійснити організаційно-правові заходи щодо державної реєстрації народження дитини в Святошинському районному в м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в м. Києві».

За твердженням позивача, демонстративно недбале та безвідповідальне виконання організаційно-правових заходів щодо державної реєстрації народження дитини посадовими особами Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації призвело до того, що з`явилось фальшиве свідоцтво про народження дитини з невірною інформацією через неправильно вказане в ньому по-батькові батька дитини: замість « ОСОБА_9 » було написано « ОСОБА_10 ».

При спробі ознайомитись з матеріалами особової справи онуки, ОСОБА_4 , позивачу надали, на його думку, протиправну відмову, що підтверджується листом Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації за №10223-10223/К-546-441 від 25 листопада 2019 року .

Надуманою підставою для відмови став вигаданий статус дитини, нібито позбавленої батьківського піклування.

Проте на момент звернення позивача з заявою щодо ознайомлення з особовою справою онуки 01 листопада 2019 року , онука не мала статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, а тому підстав для відмови позивачу в ознайомленні зі справою не було.

Як зазначає позивач, протиправне розпорядження Деснянської РДА №777, про надання ОСОБА_4 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, було прийняте лише 27 грудня 2019 року . Тому насправді на момент звернення з заявою про ознайомлення з матеріалами справи позивач мав всі законні підстави для ознайомлення з матеріалами справи онуки та міг встановити порушення прав його сім`ї, однак позивача було протиправно позбавлено даного права.

З огляду на протиправні рішення позивач вважає, що йому надали протиправну відмову в ознайомленні з матеріалами справи, що підтверджується листом Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 10223-10223/К-546-441 від 25 листопада 2019 року . В свою чергу з грубими порушеннями та без належних на те підстав, без його участі було прийнято розпорядження Деснянської РДА № 777 від 27 грудня 2019 року «Про надання малолітній дитині статусу дитини, позбавленої батьківського піклування».

Позивач стверджує, що його права, як діда, були порушені Деснянською РДА та Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, оскільки вони не надали йому як найближчому родичу для ознайомлення особову справу онуки, не надали свідоцтва про її народження чи хоча б його копію тим самим, створивши йому непереборну перешкоду для вчасного отримання статусу кандидата в опікуни, а, відтак, і швидкого оформлення опіки над його онукою.

У прохальній частині позову просив -

- визнати неправомірними дії Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, що полягають у відмові в наданні йому для ознайомлення особової справи його онучки ОСОБА_4 та свідоцтва про її народження.

- визнати протиправним розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 777 від 27 грудня 2019 року «Про надання статусу дитини, позбавленої батьківського піклування».

-визнати протиправними дії Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, що полягають в неналежному виконанні розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по-батькові малолітній дитині».

-звільнити його від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків від його річного доходу.

Представник відповідача - Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації 23 червня 2021 року подав відзив на позовну заяву, в якому він просить суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. У відзиві на позовну заяву зазначено, що Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації є структурним підрозділом відповідача зі статусом юридичної особи публічного права, основними завданнями якого, серед інших, є реалізація державної політики з питань соціального захисту дітей, запобігання дитячій бездоглядності та безпритульності, вчиненню дітьми правопорушень, розроблення і здійснення заходів щодо захисту прав, свобод і законних інтересів дітей. Деснянська РДА є органом опіки та піклування в розумінні ст. 56 Цивільного кодексу України. Комісія з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації є колегіальним органом, основним завданням якого є сприяння забезпеченню реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, сімейне виховання та всебічний розвиток. Комісія відповідно до компетенції приймає рішення, організовує їх виконання, подає рекомендації органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення або підготовки висновку для подання його до суду. Рішення або рекомендації комісії приймаються шляхом відкритого голосування простою більшістю голосів членів комісії, присутніх на засіданні. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови комісії.

Чергове засідання Комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації відбулося 05 вересня 2019 року . На засіданні було розглянуто питання проведення реєстрації народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , присвоєння їй прізвища, ім`я та по батькові, та прийнято рішення про проведення такої реєстрації в установленому порядку. На підставі вказаного рішення видано розпорядження від 21 жовтня 2019 року № 591 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по батькові дитині». Надалі, розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 27 грудня 2019 року № 777 малолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування.

Малолітня ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 перебувала в КМДБ «Берізка» з 12 червня 2019 року до 02 листопада 2020 року. Розпорядженням Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 28 жовтня 2020 року № 710 «Про поповнення прийомної сім`ї» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , влаштовано на виховання та спільне проживання до прийомної сім`ї подружжя ОСОБА_11 .

Органи виконавчої влади мають право приймати рішення, вносити до них зміни та визнавати їх такими, що втратили чинність на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, керуючись у своїй діяльності ними та актами Президента України, Кабінету Міністрів України. Ненормативні правові акти органу виконавчої влади є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом виконавчої влади після їх виконання. Представник стверджує, що Деснянська РДА в межах наданих їй законодавством повноважень, правомірно видала розпорядження від 27 грудня 2019 року № 777 «Про надання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , статусу дитини, позбавленої батьківського піклування», не порушуючи чинного законодавства України, інтереси малолітньої дитини та позивача.

Позивач ОСОБА_12 29 червня 2021 року подав відповідь на відзив відповідача Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації , в якій він вказує, що обставини справи відповідач викладає і трактує на підставі інформації наданої Службою у справах дітей та сім`ї , які мають вигляд неповних, вибіркових та однобічних. У відзиві обійдено мовчанням наріжну заяву позивача та його дружини від 07 серпня 2019 про їхнє тверде рішення оформити опіку над ОСОБА_4. Крім того , відповідач не зазначив причини існування розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510, відсутнє пояснення чому позивач не був запрошений на засідання комісії. Відповідач не вказав з чиєї вини свідоцтво про народження ОСОБА_4 виявилося фальшивим, чому видане розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 27 грудня 2019 року № 777 про надання ОСОБА_4 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування виготовлене без відома позивача. Також відсутні пояснення ,чому 02 листопада 2020 року його онука ОСОБА_4 без його відома була вивезена з дитбудинку в чужу сім`ю, в чужий район. Позивач вважає, що відповідач практично визнає порушення ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», оскільки орган піклування без участі батьків вирішив питання про виховання дитини, що є незаконним.

Представник відповідача - Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації 06 липня 2021 року подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

У відзиві зазначає , що позивач є опікуном над недієздатною ОСОБА_5 , матір`ю дитини ОСОБА_4 , Відповідно до вимог закону, батьківські права та обов`язки матері стосовно доньки йому не передаються. Позивач не є законним представником малолітньої ОСОБА_4 , тому Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації не має правових підстав для надання позивачу інформації, яка містить персональні дані та конфіденційну інформацію щодо вищевказаної малолітньої дитини.

Розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по-батькові малолітній дитині» було винесено рішення про здійснення організаційно-правових заходів щодо державної реєстрації народження дитини у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, за місцем її походження.

Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією винесено розпорядження від 21 жовтня 2019 poкy № 591 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по батькові малолітній дитині» про здійснення організаційно-правових заходів щодо державної реєстрації народження дитини у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, за місцем знаходження закладу, в якому народилася дитина. Розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 було визнано таким, що втратило чинність.

Державна реєстрація народження дитини, яку не забрали з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я, проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану за письмовою заявою представника органу опіки та піклування та при наданні рішення органу опіки та піклування про державну реєстрацію народження дитини. У разі коли батьки дитини відомі, походження визначається відповідно до Сімейного кодексу України У рішенні органу опіки та піклування зазначаються прізвище, ім`я, по батькові, які присвоюються дитині, прізвище, ім`я, по батькові її батьків. Прізвище, ім`я, по батькові дитини, батьки якої невідомі, та відомості про батьків зазначаються на підставі рішення органу опіки та піклування. Представнику органу опіки та піклування видається свідоцтво про народження та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України. Про державну реєстрацію реєстрації актів цивільного народження стану письмово такої дитини орган державної повідомляє орган опіки i піклування, про що зазначається в графі «Для відміток» актового запису про народження. Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації вважає, що зазначене вище є спростуванням доводів позивача та є підставою для відмови у визнанні дій Деснянської РДА та Служби у справах дітей та сім`ї протиправними.

Позивач 13 липня 2021 року подав відповідь на відзив відповідача Служби у справах дітей та сім`ї , в якій він вказує, що в своєму відзиві відповідач замовчує обставини, відзив є неточним, неправдивим і нікчемним.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 29 червня 2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 (від 25 червня 2021 року) щодо додаткового роз`яснення і підтвердження неправомірності дій Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації відмовлено.

Ухвалою суду від 21 липня 2021 року клопотання сторони позивача про витребування доказів задоволено частково. Витребувано з Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації:

витяг з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини Деснянської РДА № 20 п.9 від 01 жовтня 2020 року;

розпорядження Деснянської РДА № 510 від 11 вересня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені й по-батькові малолітній дитині» в Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану (оригінал для огляду в судовому засіданні);

розпорядження Деснянської РДА № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені й по-батькові малолітній дитині» в Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану (оригінал для огляду в судовому засіданні);

розпорядження Деснянської РДА №777 від 27 грудня 2019 року «Про надання ... статусу дитини, позбавленої батьківського піклування» (оригінал для огляду в судовому засіданні та належним чином засвідчену копію).

Витребувано з Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації оригінал для огляду в судовому засіданні та належним чином засвідчені копії:

особової справи ОСОБА_4 ;

журналів реєстрації вхідних документів, заяв і звернень Деснянської служби у справах дітей та сім`ї за період з 09 червня 2019 року по 31 грудня 2019 року в частині, що стосується звернень ОСОБА_1 , ОСОБА_6 ;

Акта органу внутрішніх справ України та закладу охорони здоров`я про підкинуту чи знайдену дитину та її доставку від 11 червня 2019 року ;

Акта закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я від 11 червня 2019 року .

Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією, та 31 серпня 2021 року Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації на виконання вимог ухвали 18 серпня 2021 року подано документи.

Ухвалою суду від 28 червня 2022 року клопотання представника позивача про поновлення строку на подання заяви про залучення третіх осіб задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку на подання заяви про залучення третіх осіб та поновлено вказаний процесуальний строк. Заяву представника позивача про залучення до участі третіх осіб задоволено. Залучено до участі у справі третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 як законних представників прийомної дитини - малолітньої ОСОБА_4 .

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10 квітня 2023 року в задоволенні позову відмовлено .

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду , позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права просить рішення скасувати , ухвалити рішення про задоволення позову .У скарзі зазначав ,що суд дав невірну оцінку зібраним доказам , а тому прийшов до помилкового висновку .

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався .

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи , які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.ст. 128-131 ЦПК України сторони були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи на 17 серпня 2023 року, 14 вересня 2023 року за адресами , які були зазначені в матеріалах справи, сторони та їх представники приймали участь у розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив , що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Київському міському пологовому будинку № 3 у ОСОБА_5 народилася дівчинка, що підтверджується медичним свідоцтвом про народження № 1467 від 11 червня 2019 року (а.с. 211 т. 1).

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 17 травня 2013 року ОСОБА_5 визнана недієздатною ( справа № 754/1160/13-ц ). Опікуном над нею встановлено матір ОСОБА_6 (а.с. 218 т. І).

ОСОБА_6 як опікун ОСОБА_5 , 11 червня 2019 року заявою батьків (матері або батька), інших родичів або законного представника про відмову забрати дитину з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я відмовилася забрати дитину - дівчинку ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 рку в Київському міському пологовому будинку № 3 у зв`язку немолодим віком (а.с. 212 т. І).

В цей же день , 11 червня 2019 року складено Акт закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я. В акі зазначено , що 11 червня 2019 року в Київському міському пологовому будинку № 3 батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати дитину жіночої статі - дівчинку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . (а.с. 213 т. І).

Начальник Служби у справах дітей та сімї Святошинського району 11 червня 2019 року від Київського міського пологового будинку № 3 отримав повідомлення про те, що з 11 червня 2019 року у них перебуває позбавлена батьківського піклування дівчинка, ОСОБА_4 відповіно до акту від 11 червня 2019 року та прохання вирішити питання щодо подальшої реєстрації дитини та її влаштування (а.с. 210 т. І)

Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації 13 червня 2019 року повідомила Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, що 09 червня 2019 року в пологовому будинку, громадянка ОСОБА_5 , яка визнана судом недієздатною,( алреса реєстрації- АДРЕСА_2 ) народила дитину. Опікун недієздатної, громадянка ОСОБА_6 , написала заяву про відмову забрати дитину своєї підопічної.

ОСОБА_6 02 липня 2019 року написала заяву (вх. № К-754 від 04 липня 2019 року ) до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, в якій повідомила, що вже є опікуном свого онука (сина недієздатної дочки) та, зважаючи на її похилий вік і поганий стан здоров`я відмовляється від опіки над новонародженою онукою, а також не заперечує щодо подальшого влаштування дитини у будь-яку родину та усиновлення (а.с. 43 т. ІІ).

У матеріалах особової справи ОСОБА_4 , заява від 07 серпня 2019 року , на яку посилається позивач, відсутня . Натомість міститься спільна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_6 від 08 серпня 2019 року (вх. № 10223/К-45), в яких вони просять надати дозвіл на відвідування онуки (а.с. 44 т. ІІ).

Листом від 08 серпня 2019 року № 10223-591 Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації надала ОСОБА_1 та ОСОБА_6 дозвіл на відвідування малолітньої дитини, ОСОБА_4 (дівчинка), яка була народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 28 т. І).

ОСОБА_6 08 серпня 2019 року подала до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації заяву, в якій просила видати їй необхідні документи для проведення реєстрації народження малолітньої дитини (а.с. 42 т. ІІ). У заяві вказано, що оригінал медичного свідоцтва отримано наручно 08 серпня 2019 року .

Матеріали справи не містять доказів звернення ОСОБА_6 про проведення державної реєстрації народження онуки .

Заявою від 15 серпня 2019 року ( вх. №10223/ОП/К-92 від 16 серпня 2019 року ) ОСОБА_1 повідомив Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, що дитину вирішили назвати ОСОБА_4 , та він займається збором документів для оформлення опіки над онукою (а.с. 46 т. ІІ).

У відповідь на лист позивача (вх. №10223/ОП/К-92 від 16 серпня 2019 року ) Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації повідомила ОСОБА_1 про необхідність з`явитися для отримання консультації (а.с. 47 т. ІІ).

В подальшому , 30 серпня 2019 року ОСОБА_6 звернулась до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації із заявою ( вх. №10223/ОП/К-152), в якій вказала, що відкликає свій підпис на акті про відмову від 09 червня 2019 рку та їх сім`я вже почала оформлювати опіку над новонародженою онукою. Опікуном над нею буде ОСОБА_1 (а.с. 48 т. ІІ).

У відповідь на вказаний лист , Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації 03 жовтня 2019 року інформувала ОСОБА_6 , що вказану заяву взято до уваги та повідомила про необхідність з`явитися до Служби для отримання консультації (а.с. 49 т. ІІ).

Розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по-батькові малолітній дитині» на підставі Акту органу внутрішніх справ України та закладу охорони здоров`я про підкинуту чи знайдену дитину та її доставку від 11 червня 2019 року , враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (протокол від 05 вересня 2019 року № 15) доручено Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації здійснити організаційно-правові заходи щодо державної реєстрації народження дитини у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. При державній реєстрації народження дитини вказати наступні дані: прізвище, ім`я, по батькові дитини - ОСОБА_4 ; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце народження - місто Київ; прізвище, ім`я, по батькові матері - ОСОБА_5 ; прізвище, ім`я, по батькові батька - ОСОБА_14 . Реєстрацію народження дитини провести відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України (а.с. 214-215 т. І).

Надалі Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією ухвалено розпорядження від 21 жовтня 2019 poкy № 591 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по батькові малолітній дитині», яким на підставі Акту закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я від 11 червня 2019 року , враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (протокол від 05 вересня 2019 року № 15) доручено Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації здійснити організаційно-правові заходи щодо державної реєстрації народження дитини у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. При державній реєстрації народження дитини вказати наступні дані: ОСОБА_4 ; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце народження - місто Київ; прізвище, ім`я, по батькові матері - ОСОБА_5 ; прізвище, ім`я, по батькові батька ОСОБА_14 . Реєстрацію народження дитини провести відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України. Розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 було визнано таким, що втратило чинність (а.с. 139, 216 т. І).

Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України актовий запис № 2906 про народження ОСОБА_4 , здійснено Святошинським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 31 жовтня 2019 року, що також підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с. 208, 209 т. І).

Позивач ОСОБА_1 21 жовтня 2019 року звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (вх. №10223/К-496 від 23 жовтня 2019 року ) з проханням надати йому свідоцтво про народження онуки та довідку про її місце проживання (а.с. 50 т. ІІ).

Листом Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 30 жовтня 2019 року позивачу була надана відповідь, що онука , перебуває в Київському міському будинку берізка «Берізка» (а.с. 51 т. І).

Відповідно до службової записки від 01 листопада 2019 року заступник начальника Служби начальнику відділу просив передати справу ОСОБА_4 до відділу опіки, піклування, усиновлення та сімейні форми виховання для надання соціально - правового статусу дитини (а.с. 221 т. І).

Позивач звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації із заявою, в якій просив надати йому для ознайомлення особову справу ОСОБА_4 (а.с. 174 т. ІІ),нащо отримав відпровідь , що інформація щодо дитини надається за згоди її законних представників/батьків. Малолітня ОСОБА_4 , має статус дитини позбавленої батьківського піклування та перебуває під опікою держави. Відомості щодо неї можуть бути надані лише на запит органів державної влади або суду (а.с. 35 т. І).

Розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 27 грудня 2019 року № 777 малолітній ОСОБА_4 , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування, а також доручено Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, враховуючи, що малолітня тимчасово влаштована до Київського міського будинку дитини «Берізка», вжити заходів щодо влаштування ОСОБА_4 до сімейних форм виховання (а.с. 140, 217 т. І).

У березні 2020 року позивач звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації із двома заявами, в першій просив офіційні листи направляти йому за адресою: АДРЕСА_3 , а в другій - офіційні листи щодо оформлення опіки за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 52, 53 т. ІІ).

Листом від 23 березня 2020 року Служба у справах дітей адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради, повідомила , що ОСОБА_1 не перебуває на відповідному обліку, однак він виявив бажання пройти курси з підготовки опікунів/піклувальників. На цей час його документи направлені до обласного ЦСССДМ для проведення навчання, які відбудуться після закінчення карантину. У разі проходження курсів і отримання відповідної довідки він буде взятий на відповідний облік (а.с. 236 т. І).

Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації 01 квітня 2020 року звернулася до ОСОБА_6 , в якому вказала, що на обліку дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації перебуває її онука ОСОБА_4 . На виконання, п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 2008 року № 905 «Про затвердження Порядку провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей», просить її, як опікуна над недієздатною ОСОБА_5 , матір`ю дитини , звернутися до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації та надати письмову згоду на усиновлення ОСОБА_4 (а.с. 54 т. ІІ).

В своїх поясненнях від 01 липня 2020 року до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_6 вказала, що не може займатися вихованням онуки у зв`язку з похилим віком та хворобами (а.с. 38 т. І).

Листом від 09 липня 2020 року Миколаївський обласний центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді повідомив, що у зв`язку з поданням служби у справах дітей адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради від 02 березня 2020 року № 385 та від 16 березня 2020 року № 442 про проведення навчання для гр. ОСОБА_1 як кандидата в опікуни онуки , включено до списку осіб, які проходили навчання для кандидатів в опікуни/піклувальники, прийомні батьки та батьки-вихователі з 10 червня 2020 року по 06 липня 2020 року. Кандидат відвідав лише п`ять занять з восьми, передбачених програмою навчання. Враховуючи вищезазначене, обласний центр не може надати ОСОБА_1 довідку про проходження навчання кандидатів в опікуни, піклувальники, прийомні батьки батьки-вихователі та рекомендації про включення до Єдиного електронного банку даних про дітей-сиріт, та дітей, позбавлених батьківського піклування, сім`ї потенційних усиновлювачів, опікунів, піклувальників, прийомних батьків батьків-вихователів. Вищезазначений кандидат зможе отримати довідку те рекомендацію після проходження повного курсу навчання (а.с. 242 т. І).

У липні 2020 року в заявах (вх. №10223/К-730) позивач повторно просив у Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації видати йому свідоцтво про народження онуки, а також вказував, що він також є опікуном своєї дочки ОСОБА_15 та просив надати матеріали особової справи ОСОБА_4 для ознайомлення (а.с. 57 т. І). До цієї заяви додано копію рішення Святошинського районного суду міста Києва від 03 березня 2020 року в справі № 759/838/20 (провадження 2-о/759/185/20), про призначення другим опікуном над недієздатною ОСОБА_5 її батька ОСОБА_1 (а.с. 218-219 т. І).

ОСОБА_16 отримав відповідь від 21 липня 2020 року вх. №10223-10223/К-730-2111 про те ,що до повноважень Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації не входить видача свідоцтва про народження дитини. Розпорядником даної інформації є територіальний орган відділу державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до чинного законодавства, батьківські права не можуть бути передоручені іншим особам. Згідно зі ст. 11 Закону України «Про інформацію» інформація щодо малолітньої дитини ОСОБА_4 , 2019 року народження, є конфіденційною, і може бути надана лише на запит суду або представника - опікуна/піклувальника. Станом на 21 липня 2020 року позивач не є опікуном малолітньої дитини ОСОБА_4 . У листі зазначено , що малолітня ОСОБА_4 на сьогоднішній день не влаштована в сімейні форми виховання. Відповідно до ст. 40, 41 постанови Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» особа, яка бажає взяти на виховання в сім`ю дитину, позбавлену батьківського піклування, має стати на облік потенційних опікунів/піклувальників за місцем свого проживання. Згідно з документами, позивач звернувся до Служби у справах дітей адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради, з метою стати на облік потенційних опікунів. За інформацією вищевказаної Служби встановлено, що ОСОБА_1 виявив бажання пройти курси з підготовки опікунів/піклувальників, і відповідні документи направлені до обласного Центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді для проведення навчання. У разі проходження курсів і отримання відповідної довідки, його буде взято на відповідний облік вищезазначеною Службою. Відповідно до листа Миколаївського обласного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, ОСОБА_1 з 10 червня 2020 року проходить навчання як кандидат в опікуни/піклувальники, за поданням Служби у справах дітей адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради від 16 березня 2020 року № 442-03. Після постановки його на облік потенційних опікунів/піклувальників, за його заявою Органом опіки та піклування Деснянського району міста Києва, буде розглянуто питання щодо призначення ОСОБА_1 опікуном малолітньої ОСОБА_4 , 2019 року народження (а.с. 58 т. ІІ, а.с. 72 т. ІІ).

Розпорядженням Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 28 жовтня 2020 року № 710 «Про поповнення прийомної сім`ї» ОСОБА_4 , влаштована на виховання та спільне проживання до прийомної сім`ї подружжя ОСОБА_11 , про що зазначено також в листі (а.с. 87,88 т. І, а.с. 97, 98 т. ІІ).

Відповідно до листа Служби у справах дітей адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради, ОСОБА_1 перебуває на обліку потенційних опікунів/піклувальників з 20 листопада 2020 року за №1425-60 (а.с. 245 т. І).

ОСОБА_1 та ОСОБА_6 28 грудня 2020 року звернулися із заявою, в якій просили оформити обопільне опікунство над онуками ОСОБА_8 та ОСОБА_4 (а.с. 109 т. ІІ).

Служба у справах дітей та сім`ї листом від 20 січня 2021 року повідомила , що для розгляду заяви по суті необхідно надати документи, визначені у ст. 40 постанови Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 (а.с. 110 т. ІІ).

У позовній заяві позивач вказує, що Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації протиправно відмовлено йому в ознайомленні з матеріалами особової справи онуки та в отриманні свідоцтва про її народження з надуманих підстав, що відображено в листі № 10223-10223/К-546-441 від 25 листопада 2019 року , оскільки станом на момент його звернення 01 листопада 2019 року дитина не мала статусу, позбавленої батьківського піклування

Листом № 10223-10223/К-546-441 від 25 листопада 2019 року позивачу було було відмовлено у наданні для ознайомлення особової справи онуки , оскільки інформація щодо дитини надається за згоди її законних представників/батьків. Малолітня ОСОБА_4 , має статус дитини позбавленої батьківського піклування та перебуває під опікою держави. Відомості щодо неї можуть бути надані лише на запит органів державної влади або суду. Відмова надана на підставі ч. 2 ст. 14, ч. 1 ст. 16 Закону України «Про захист персональних даних», п. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію».

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року , передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою статті 7 Сімейного Кодексу України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Статтею 16 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» встановлено, що порядок заповнення, захисту та доступу до інформації персонального характеру, що міститься в обліково-статистичних картках дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань сім`ї та дітей.

Станом на 25 листопада 2019 року ОСОБА_4 ще не мала статусу дитини позбавленої батьківського піклування, однак згідно зі службовою запискою заступника начальника Служби процедура щодо визначення статусу дитини розпочата 01 листопада 2019 року .

Статтею 32 Конституції України передбачено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про захист персональних даних» особисті немайнові права на персональні дані, які має кожна фізична особа, є невід`ємними і непорушними. Суб`єкт персональних даних має право на доступ до своїх персональних даних.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 14 Закону України «Про захист персональних даних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних. Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України «Про захист персональних даних» порядок доступу до персональних даних, наданої володільцю персональних даних на обробку цих даних, або відповідно до вимог закону. Порядок доступу третіх осіб до персональних даних, які знаходяться у володінні розпорядника публічної інформації, визначається Законом України «Про доступ до публічної інформації».

За приписами статті 11 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до 2 ст. 21 Закону України «Про інформацію» конфіденційною є інформація про фізичну особу, інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, а також інформація, визнана такою на підставі закону. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 242 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Відповідно до стаття 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 15 Сімейного Кодексу України сімейні обов`язки є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути перекладені на іншу особу. Якщо особа визнана недієздатною, її сімейний обов`язок особистого немайнового характеру припиняється у зв`язку з неможливістю його виконання. Майновий обов`язок недієздатної особи за її рахунок виконує опікун.

З огляду на зазначене правильним є висновок суду першої інстанції, що позивачу як опікуну над недієздатною матір`ю дитини ОСОБА_4 ОСОБА_5 , як над фізичною особою, її батьківські права та обов`язки стосовно дочки йому не передаються.

Слід зауважити, що положеннями статті 257 Сімейного Кодексу України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 258 Сімейного Кодексу України передбачено, що баба і дід мають право на самозахист внуків. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Таким чином, позивач, як дід дитини, має право в контексті законного матеріального представництва на самозахист та захист малолітньої онуки, в тому числі має право звернутися за захистом прав та її інтересів до органу опіки та піклування чи до суду.

Однак позивач при зверненні до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації не вказав та не обґрунтував, в чому полягало порушення прав та інтересів його малолітньої онуки та необхідності захисту її прав, у зв`язку з чим йому необхідно ознайомитися з матеріалами її особової справи.

Матеріали справи свідчать, що позивач звертався повторно із заявами про ознайомлення № 10223/К-730 від 13 липня 2020 року . Підстави для відмови в ознайомленні були аналогічними тим, що викладені в листі № 10223-10223/К-546-441 від 25 листопада 2019 року .

Також слід зауважити, що саме в зверненні від 01 листопада 2019 року (вх. 10223/К-546-441), про яке йдеться в позовній заяві, позивачем не було заявлено про надання йому свідоцтва про народження онуки , і така вимога викладена ним лише в заявах вх. №10223/К-496 від 23 жовтня 2019 року , №10223/К-730 від 13 липня 2020 року . При цьому, позивач не обґрунтував необхідності надання йому оригіналу, а не копії свідоцтва про народження.

Як видно із матеріалів справи , позивач отримав копію свідоцтва про народження онуки ОСОБА_4 ,серії НОМЕР_2 ,( виданим повторно Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 16 липня 2020 року). (а.с. 40 т. 1), тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність порушеного права позивача в частині ненадання йому свідоцтва про народження онуки .

Крім того ,позивач зазначав , що з грубими порушеннями та без належних на те підстав, без його участі було прийнято розпорядження Деснянської РДА № 777 від 27 грудня 2019 року «Про надання малолітній дитині статусу дитини, позбавленої батьківського піклування». Доводи позивача в цій частині є безпідставними, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 6, 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцева державна адміністрація вирішує питання щодо встановлення опіки і піклування, створення передбачених законодавством умов для виховання та/або влаштування дітей, які внаслідок смерті батьків, позбавлення батьків батьківських прав, хвороби батьків чи з інших причин залишилися без батьківського піклування, щодо захисту особистих і майнових прав та інтересів дітей, а також вживає інших заходів щодо соціального захисту дітей, віднесених до її компетенції законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦК України рішення органу опіки та піклування може бути оскаржено до відповідного органу, якому підпорядкований орган опіки та піклування, або до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Сімейного Кодексу України рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду.

Статтею 1 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» визначено, що:

- діти, позбавлені батьківського піклування, - діти, які залишилися без піклування батьків у зв`язку з позбавленням їх батьківських прав, відібранням у батьків без позбавлення батьківських прав, визнанням батьків безвісно відсутніми або недієздатними, оголошенням їх померлими, відбуванням покарання в місцях позбавлення волі та перебуванням їх під вартою на час слідства, розшуком їх органами Національної поліції, пов`язаним з відсутністю відомостей про їх місцезнаходження, тривалою хворобою батьків, яка перешкоджає їм виконувати свої батьківські обов`язки, а також діти, розлучені із сім`єю, підкинуті діти, батьки яких невідомі, діти, від яких відмовилися батьки, діти, батьки яких не виконують своїх батьківських обов`язків з причин, які неможливо з`ясувати у зв`язку з перебуванням батьків на тимчасово окупованій території України, в районах проведення антитерористичної операції, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації у Донецькій та Луганській областях, та безпритульні діти;

- статус дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, - визначене відповідно до законодавства становище дитини, яке надає їй право на повне державне забезпечення і отримання передбачених законодавством пільг та яке підтверджується комплектом документів, що засвідчують обставини, через які дитина не має батьківського піклування.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» органи опіки та піклування забезпечують вирішення питань щодо: встановлення статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування; надання опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, та застосування інших форм влаштування дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування.

Механізм провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, зокрема набуття дитиною статусу дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, влаштування дітей, які залишились без батьківського піклування, визначено Порядком провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 (далі - Порядок).

Пунктами 7 та 7-1 Порядку встановлено, що у разі коли дитина покинута в пологовому будинку, іншому закладі охорони здоров`я, або її відмовилися забрати батьки чи інші родичі, підкинута чи знайдена, складається акт за формою, затвердженою МОЗ і МВС. У разі коли мати, яка не перебуває у шлюбі, не забрала дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я, адміністрація закладу охорони здоров`я негайно повідомляє про таку дитину службу у справах дітей та центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді за місцем проживання матері, а якщо місце проживання матері невідоме, - службу у справах дітей за місцем розташування закладу охорони здоров`я.

Відповідно до п. 21 Порядку для надання дитині статусу дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, служба у справах дітей за місцем походження дитини протягом двох місяців повинна зібрати необхідні документи (свідоцтво про народження дитини та документи, що засвідчують обставини, за яких дитина залишилась без батьківського піклування).

Для надання дитині, розлученій із сім`єю, статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, служба у справах дітей за місцем її виявлення збирає необхідні документи (свідоцтво про народження дитини та/або посвідчення біженця або особи, яка потребує додаткового захисту, а також документи, що засвідчують обставини, за яких дитина залишилася без батьківського піклування) з урахуванням строків, визначених Законом України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» для визнання дитини біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Згідно з п. 22 Порядку рішення про надання статусу дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, приймається районною, районною у мм. Києві та Севастополі держадміністрацією, виконавчим органом міської чи районної у місті (в разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади за місцем походження такої дитини за поданням служби у справах дітей. У рішенні зазначаються прізвище, ім`я, по батькові дитини, дата народження, обставини, за яких вона залишилась без батьківського піклування, документи, які підтверджують ці обставини, та форма влаштування дитини.

Пунктом 24 Порядку встановлено, що статус дитини, позбавленої батьківського піклування, надається дітям:

1) батьки яких позбавлені батьківських прав, що підтверджується рішенням суду;

2) які відібрані у батьків без позбавлення батьківських прав, що підтверджується рішенням суду;

3) батьки яких визнані безвісно відсутніми, що підтверджується рішенням суду;

4) батьки яких оголошені судом померлими, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим органами реєстрації актів цивільного стану;

5) батьки яких визнані недієздатними, що підтверджується рішенням суду;

6) батьки яких відбувають покарання в місцях позбавлення волі, що підтверджується вироком суду;

7) батьки яких під час здійснення кримінального провадження тримаються під вартою, що підтверджується ухвалою слідчого судді (суду);

8) батьки яких знаходяться у розшуку органами Національної поліції, пов`язаному з відсутністю відомостей про їх місцезнаходження, що підтверджується ухвалою суду або довідкою органів Національної поліції про розшук батьків та відсутність відомостей про їх місцезнаходження;

9) у зв`язку з тривалою хворобою батьків, яка перешкоджає їм виконувати свої батьківські обов`язки, що підтверджується висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я про наявність у батька, матері хвороби, що перешкоджає виконанню ними батьківських обов`язків, виданим у порядку, встановленому МОЗ;

10) підкинутим, батьки яких невідомі, покинутим в пологовому будинку, іншому закладі охорони здоров`я або яких відмовилися забрати з цих закладів батьки, інші родичі, про що складено акт за формою, затвердженою МОЗ і МВС;

11) батьки яких не виконують свої обов`язки з виховання та утримання дитини з причин, які неможливо з`ясувати у зв`язку з перебуванням батьків на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі або в районі проведення антитерористичної операції і заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, що підтверджується актом, складеним службою у справах дітей за формою згідно з додатком 11;

12) розлученим із сім`єю, визнаним біженцями або особами, які потребують додаткового захисту, відповідно до Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» (за наявності письмової інформації територіального органу ДМС про розшук батьків або інших законних представників і відсутність відомостей про їх місцезнаходження).

Відповідно до п. 25 Порядку, якщо у випадках, зазначених у пунктах 23 і 24 цього Порядку, дитину виховувала одинока мати, до документів додається довідка, видана органом реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини, про те, що відомості про батька внесені за вказівкою матері відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України.

Як вже зазначалося , згідно з Актом закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я від 11 червня 2019 року, складеного на підставі заяви батьків (матері або батька), інших родичів або законного представника про відмову забирати дитину з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я, ОСОБА_6 , як законний представник матері дитини - ОСОБА_5 , відмовилась забирати дівчинку ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з пологового будинку, у зв`язку з чим дитину було передано на первинний облік до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Оскільки малолітня ОСОБА_4 , перебувала в КМДБ «Берізка» з 12 червня 2019 року до 02 листопада 2020 року, то надання певного правового статусу її перебування не в сім`ї є обов`язком органу державної влади, який реалізований шляхом розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 777 від 27 грудня 2019 року «Про надання статусу дитини, позбавленої батьківського піклування».

Саме надання правового статусу дитині, позбавленої батьківського піклування, здійснюється для надання їй права на повне державне забезпечення і отримання передбачених законодавством пільг, тобто покликано забезпечити інтереси дитини. Без визначення правового статусу дитини неможливе подальше вирішення питання щодо тимчасового перебування дитини в сім`ї або встановлення опіки над такою дитиною.

З огляду на встановлені обставини , доводи позивача про грубе порушення та відсутність підстав для ухвалення розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 777 від 27 грудня 2019 року «Про надання статусу дитини, позбавленої батьківського піклування» є необґрунтованими, і такий висновок суду першої інстанції відповідає вимогам закондавства .

Крім того, законодавством не передбачено запрошення до органу державної влади родичів дитини під час вирішення питання про надання такій дитині статусу позбавленої батьківського піклування.

Відповідно до пп. 2 п. 4 Типового положення про комісію з питань захисту прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 03 жовтня 2018 року № 800) комісія відповідно до покладених на неї завдань розглядає питання, зокрема, щодо подання службою у справах дітей заяви та документів для реєстрації народження дитини, батьки якої невідомі; доцільності надання дозволу органом опіки та піклування бабі, діду, іншим родичам дитини забрати її з пологового будинку або іншого закладу охорони здоров`я, якщо цього не зробили батьки дитини.

Відповідно до п. 31 Порядку дитина, в якої є родичі або інші особи, з якими в неї на момент залишення без батьківського піклування склалися близькі стосунки (сусіди, знайомі) та які бажають залишити її на виховання у своїй сім`ї, може перебувати в їх сім`ї до прийняття рішення про влаштування дитини. Підставою для тимчасового перебування дитини в сім`ї родичів або інших осіб, з якими у неї склалися близькі стосунки, є наказ служби у справах дітей про тимчасове влаштування дитини, виданий на підставі:

заяви особи про надання згоди на тимчасове влаштування в її сім`ю дитини, а також копія паспортного документа або посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, або довідки про звернення за захистом в Україні. У разі подання копії паспортного документа іноземця до неї додається копія посвідки на постійне проживання або посвідки на тимчасове проживання в Україні;

акта обстеження умов проживання особи;

згоди дитини (якщо вона може висловити свою думку) у вигляді її письмової заяви, написаної власноручно в присутності посадової особи, яка приймає документи, про що робиться відмітка на заяві із зазначенням прізвища, імені, по батькові, підпису посадової особи та дати.

Якщо дитина не може дати письмової згоди, про форму та зміст такої згоди посадова особа, яка приймає документи, складає акт за формою, встановленою Мінсоцполітики;

письмової згоди всіх повнолітніх членів сім`ї, що проживають разом із особою, яка надала згоду на тимчасове влаштування в її сім`ю дитини для проживання на одній житловій площі, написаної власноручно в присутності посадової особи, яка приймає документи, про що на заяві робиться відмітка із зазначенням прізвища, імені, по батькові, підпису посадової особи та дати.

Надання ОСОБА_4 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, не перешкоджало позивачу, як діду дитини, оформити тимчасове перебування дитини у своїй родині, враховуючи його заяви про бажання оформити опіку над онукою, однак з заявою про тимчасове влаштування дитини в його сім`ю позивач до служби не звертався, а лише наполягав на ознайомленні з матеріалами справи, не вказуючи, які саме права дитини підлягають захисту.

Відповідно до п. 39 Порядку особи, в сім`ї яких влаштовуються діти-сироти та діти, позбавлені батьківського піклування, зобов`язані пройти за направленням служби у справах дітей курс навчання з проблем виховання таких дітей (за винятком осіб, які бажають усиновити дитину) в центрі соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. Родичі дитини, які мають намір взяти її під опіку, піклування, не зобов`язані проходити курс навчання, але за власним бажанням відповідно до рекомендації служби у справах дітей за місцем походження дитини або за місцем свого проживання вони можуть його пройти.

Позивачу були надані рекомендації щодо проходження курсу навчання з проблем виховання таких дітей в центрі соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, які позивач частково відвідував за місцем свого проживання в Миколаївській області, а саме 5 занять з 8.

Слід зауважити, що під час проходження курсів позивач вказував, що його дружина ОСОБА_6 проживає в м. Києві та в неї під опікою вже перебуває старший онук. Після прийняття онуки в родину , позивач планує проживати разом з дружиною, онукою, старшим онуком та донькою. Кандидат розраховує на їх допомогу під час догляду за ОСОБА_4 (лист Миколаївського обласного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді про надання інформації щодо кандидата в опікуни гр. ОСОБА_1 від 26 червня 2020 року ), однак сама ОСОБА_6 у поясненнях від 01 липня 2020 року вказує, що онуку виховувати не зможе.

Не погоджуючись із розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по-батькові малолітній дитині» , позивач вказує на невірну інформацію через неправильно вказане в свідоцтві про народження дитини по-батькові батька дитини: замість « ОСОБА_9 » було написано « ОСОБА_10 ». Крім того, позивач зазначає про наявність двох різних розпоряджень Деснянської РДА № 510 від 11 вересня 2019 року та № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імена та по-батькові малолітній дитині». Ці два розпорядження стосуються одного й того ж самого питання, однак прийняті з півтора місячним інтервалом.

Відповідно до п. 9 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 , протягом двох місяців після виявлення дитини, яка залишилась без батьківського піклування, служба у справах дітей за місцем виявлення дитини разом з адміністрацією закладу, до якого тимчасово її влаштовано, органами Національної поліції, охорони здоров`я вживає заходів до встановлення особи дитини, місця її проживання, відомостей про батьків або осіб, які їх замінюють, інших родичів, місця їх проживання (перебування) та організовує роботу з повернення дитини на виховання в сім`ю чи заклад, який вона самовільно залишила, або забезпечує підготовку документів для надання їй статусу дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування. У разі коли дитина деякий час перебувала поза сімейним оточенням і місце проживання (перебування) її батьків не встановлено, її влаштування і встановлення статусу дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, забезпечує служба у справах дітей за місцем виявлення дитини. Строки підготовки документів для надання дитині, розлученій із сім`єю, статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, встановлюються з урахуванням строків, визначених Законом України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» для визнання дитини біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Частинами другою, абзацом четвертим частини 3 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» встановлено, що державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану.

Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним значенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України, що визначено частиною першою статті 13 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану».

Згідно з вимогами ст. 135 Сімейного Кодексу України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. У разі смерті матері, а також за неможливості встановити місце її проживання чи перебування запис про матір та батька дитини провадиться відповідно до цієї статті, за заявою родичів, інших осіб або уповноваженого представника закладу охорони здоров`я, в якому народилася дитина. Якщо батьки дитини невідомі, державна реєстрація її народження проводиться за рішенням органу опіки та піклування, яким призначається прізвище, власне ім`я, по батькові дитини і відомості про батьків.

Відповідно до частин першої та сьомої ст. 13 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України.

Державна реєстрація народження дитини, яку не забрали з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я, підкинули або яка була знайдена, проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану за письмовою заявою представника органу опіки та піклування. Прізвище, ім`я та по батькові дитини, батьки якої невідомі, та відомості про батьків зазначаються на підставі рішення органу опіки та піклування.

Таким чином, в порядку статті 135 Сімейного Кодексу України по батькові дитини, народженої жінкою, яка не перебуває у шлюбі, за умови, що батьківство щодо дитини не визнано, визначається за власним іменем особи, яку мати дитини назвала її батьком.

Заявою від 15 серпня 2019 року ОСОБА_1 повідомив Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, що дитину вирішили назвати ОСОБА_18 .

Згідно із протоколом № 15 від 05 вересня 2019 року до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної місті Києві державної адміністрації надійшло повідомлення від Святошинської служби у справах дітей та сім`ї про те, що 09 червня 2019 року в пологовому будинку АДРЕСА_1 , громадянка ОСОБА_5 , яка визнана судом недієздатною, зареєстрована за адресою : АДРЕСА_2 , народила дитину. Опікун недієздатної, громадянка ОСОБА_6 , написала заяву про відмову забрати дитину своєї підопічної. Породілля, ОСОБА_5 , в зареєстрованому шлюбі не перебуває. Реєстрація народження дитини буде проведена відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України. Уci документи в наявності та відповідають чинному законодавству.

Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією ухвалено розпорядження від 21 жовтня 2019 poкy № 591 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по батькові малолітній дитині», яким на підставі Акту закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я від 11 червня 2019 року , враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (протокол від 05 вересня 2019 року № 15) доручено Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації здійснити організаційно-правові заходи щодо державної реєстрації народження дитини у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. При державній реєстрації народження дитини вказати наступні дані: прізвище, ім`я, по батькові дитини - ОСОБА_4 ; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце народження - місто Київ; прізвище, ім`я, по батькові матері - ОСОБА_5 ; прізвище, ім`я, по батькові батька - ОСОБА_14 . Реєстрацію народження дитини провести відповідно до частини 1 ст.135 Сімейного кодексу України. Розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 було визнано таким, що втратило чинність.

Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві адміністрації були вчинені дії щодо реєстрації народження малолітньої дитини ОСОБА_4 , за відповідним актовим записом № 2906 Святошинським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 31 жовтня 2019 року на підставі розпорядження від 21 жовтня 2019 poкy № 591 «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по батькові малолітній дитині», що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 8 від 31 жовтня 2019 року (а.с. 209 т. І) та свідоцтвом про народження (а.с. 208 т. І).

Доказів того, що здійснювалась реєстрація народження дитини на підставі розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 11 вересня 2019 року № 510 матеріали справи не містять.

Таким чином, при оформленні народження дитини Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної місті Києві державної адміністрації враховані побажання позивача щодо імені та по-батькові дитини, а по-батькові батька дитини ним не вказувалось.

Крім того , суд встановив ,що оригінал медичного свідоцтва отримала ОСОБА_6 08 серпня 2019 року особисто, для здійснення реєстрації народження дитини, однак доказів того, що ОСОБА_6 зверталася за проведенням державної реєстрації народження онуки, матеріали справи не містять,тому висновок суду про відсутність підстав вважати протиправними дії Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, що полягають в неналежному виконанні розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 591 від 21 жовтня 2019 року «Про державну реєстрацію народження і присвоєння прізвища, імені та по-батькові малолітній дитині» ,є правильним і обгрунтованим .

Висновок суду першої інстанції , що оскаржувані рішення прийняті уповноваженим органом, з дотриманням прав та інтересів дитини, не порушують права позивача відповідає встановленим обставинам і вимогам законодавства .

Виходячи з системного аналізу ст. ст. 15, 16 ЦК України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Тобто, відповідно до ЦПК України обов`язок доведення факту порушення або оспорювання прав і охоронюваних інтересів покладено саме на позивача, а відсутність порушеного права встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Разом з тим, з урахуванням практики ЄСПЛ (пункт 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93) та пункт 75 рішення від 05 квітня 2005 року у справі "Афанасьєв проти України" (заява № 38722/02) судом враховано, що в кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року).

З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги які співвпадають із доводами вимог позову, були предметом детального дослідження суду першої інстанції , додаткової перевірки і оцінки не потребують ,зводяться лише до незгоди з рішенням суду першої інстанції, є безпідставними, не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до вимог ст.375 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України ,колегія суддів вважає, що рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 365, 367,369,374,375,381 - 384 ЦПК України, суд,

П о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а вразі проголошення вступної та резолютивної частини с удового рішення з дня складання повного судового рішення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 19 вересня 2023 року.

Головуючий

Судді