Справа № 214/6698/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання рухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна, визнання права власності на частку рухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою шляхом направлення поштовою кореспонденцією 06 вересня 2023 року (надійшла до суду 07 вересня 2023 року), в якій просить суд здійснити поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя транспортного засобу марки Geely Emgrand 7, р/н НОМЕР_1 , 2014 року випуску; визнати за ним право власності на частину вказаного транспортного засобу; судові витрати стягнути з відповідача на його користь.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу матеріали позову передано у провадження судді Ткаченку А.В. 07 вересня 2023 року.

У порядку ч.8 ст.187 ЦПК України судом отримано відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру за №238525 від 25 вересня 2023 року, згідно з якою відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме:

-позовна заява містить логічні неузгодження в предметі спору: у вступній частині позову вказано, що позов пред`явлено «про розірвання шлюбу», в той час як у прохальній частині заявлено вимоги, що стосуються поділу майна подружжя без вирішення питання розірвання шлюбу. Відтак виявлені неузгодження слід усунути шляхом приведення змісту усього позову у логічну взаємовідповідність.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у справах про право власності на майно визначається дійсною вартістю такого майна.

Враховуючи, що предметом даного позову є рухоме майно, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості такого майна станом на момент звернення до суду, про що також зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, що будь-який майновий спір має ціну. При цьому позовна заява повинна містити ціну позову, визначену за оцінкою, проведеною сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності станом на момент звернення до суду.

Так, в порушення п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем при зверненні до суду ціну позову у позовній заяві хоча й зазначено, однак вона визначена не вірно, оскільки до позову не долучено оцінку вартості спірного транспортного засобу, проведену сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності станом на момент звернення до суду. Надання витягів із сайту купівлі-продажу автомобілів в мережі інтернет не є доказом, який може замінювати сертифіковану оцінку саме спірного транспортного засобу з усіма його специфічними особливостями. Відтак, позивачеві слід зазначити ціну позову у відповідності до актуального висновку та надати суду такий висновок саме сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності.

Крім того, до позовної заяви не долучено доказів, за ким фактично значиться зареєстрованим право власності на спірний транспортний засіб автомобіль марки Geely Emgrand 7, р/н НОМЕР_1 , 2014 року випуску, на час звернення позивача до суду з позовом згідно з даними з Єдиного державного реєстру транспортних засобів МВС «Відомості про транспортні засоби та їх власників», що має істотне значення в контексті обраного позивачем способу захисту. У випадку неможливості самостійного надання суду таких доказів, позивач не ставить питання про їх витребування судом в порядку ст.84 ЦПК України із підтвердженням неможливості самостійного отримання таких доказів.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, у разі, якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, вона залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених недоліків терміном в 10 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

При цьому суд звертає увагу позивача на право подання заяви про продовження визначеного судом процесуального строку на усунення недоліків у випадку неможливості усуненням недоліків позовної заяви в межах цього строку. Процесуальний порядок подання такої заяви регламентовано ч.2 ст.127 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання рухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна, визнання права власності на частку рухомого майна залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України тривалістю в 10 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за поштовою адресою, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя А.В. Ткаченко