Єдиний унікальний номер справи 235/1184/23
Номер провадження 2/235/152/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2023 року м. Покровськ Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Кузнєцова А.С., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), представник позивача адвокат Сакун Віталій Анатолійович ( АДРЕСА_2 ) до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» (Донецька область, м. Родинське, вул. Перемоги, 9) про стягнення заборгованості по заробітній платі та середньоденного заробітку за затримку розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И Л А :

На розгляд суду надійшли матеріали вказаної позовної заяви.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, встановлюю, що позовна заява подана з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України.

1.Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормами ч. 4 ст. 175 ЦПК України встановлено, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. В позовній заяві не зазначені такі підстави.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У резолютивній частині позовної заяви заявлено вимоги стягнення з відповідача не тільки невиплаченої заробітної плати, а й середньоденного заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до ст. 117 КЗпП вбачається, що середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні працівника проводиться не у зв`язку із виконуваною працівником роботою, а навпаки, у зв`язку із звільненням працівника та непроведенням з працівником належного розрахунку після припинення трудових відносин. Тобто, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні є різновидом відповідальності власника перед працівником за порушення своїх зобов`язань з виплати заробітної плати і не входить до структури заробітної плати.

Така позиція суду узгоджується з висновком Великої палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 30.01.2019 року в справі № 910/4518/16, згідно якої за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року складає 2684 гривень.

Таким чином, при подачі позовної заяви позивачем ОСОБА_1 , за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні повинен бути сплачений судовий збір. Сума судового збору складає 1073,60 гривень.

Судом встановлено, що позовна заява подана через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему «Електронний суд».

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Сума судового збору складає 858,88 гривень.

Відтак, позивачу пропонується надати докази сплати судового збору у сумі 858,88 гривень за такими реквізитами: отримувач коштів - Донецьке ГУК/Покровська МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37803022, Банк отримувача (ГУДКСУ) - Казначейство України (ел.адм.податків), Номер рахунку UA0005648, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

2.Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

В матеріалах позовної заяви не містяться докази надіслання відповідачу у справі копії позовної заяви.

3.Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 2 статті 83 ЦПК України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

В позовній заяві зазначено, що інформацію про розмір заборгованості та середній заробіток відповідач не надає, ані на звернення позивача, ані на адвокатський запит. В матеріалах справи міститься копія адвокатського запиту б/н від 16.09.2023 року (позовну заяву сформовано в системі «Електронний суд» 16.09.2023 року, зареєстровано судом 18.09.2023 року), докази надіслання адвокатського запиту відповідачу відсутні.

Клопотання про витребування зазначених доказів не долучено до матеріалів позовної заяви, в резолютивній частині заяви також не міститься вимог про витребування доказів.

4.Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Текст позовної заяви не містить повного переліку документів, що додаються позивачем до заяви.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суддя вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі та середньоденного заробітку за затримку розрахунку при звільненні- залишити без руху та встановити строк для надання позовної заяви відповідно до вищезазначених вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Сакун Віталій Анатолійович до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середньоденного заробітку за затримку розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в 10-денний строк з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви (згідно мотивувальної частини ухвали).

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, та відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.С. Кузнєцова