Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6911/22
Провадження №2-зз/711/12/23
У Х В А Л А

20.09.2023 м. Черкаси

Придніпровський районний суду м. Черкаси в складі:

головуючого-судді - Позарецької С.М.,

при секретарі - Щокань В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву представника заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК-Стройтрейд» адвоката Драченка Владислава Вікторовича про залишення заяви без розгляду по цивільній справі за заявою про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК-Стройтрейд» до ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Макк-Трейд», ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ТОВ «ПБК-Стройтрейд», через свого представника адвоката Драченка В.В., звернувся у Придніпровський районний суд м. Черкаси із заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, що були вжиті на підставі ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.01.2023 у справі № 711/6911/22, а саме заборону ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення та відчуження і зміни власника у будь-який спосіб відносно квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана заява прийнята та призначена до судового розгляду.

Разом з тим, 19.09.2023 адвокатом Драченком В.В., у межах наданих йому повноважень, подано до суду клопотання про залишення без розгляду його заяви про скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з тим, що стороні позивача стало відомо, що 04.09.2023 ОСОБА_1 подано заяву у цій справі про перегляд заочного рішення суду від 26.07.2023. Таким чином, існують підстави для подальшого існування заходів забезпечення позову до закінчення розгляду справи.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, хоча про час, дату та місце проведення розгляду справи повідомлялися судом у встановленому законом порядку. Про причини неявки суду не повідомлено.

Враховуючи відсутність інформації про поважність причин неявки зазначених вище учасників справи, які повідомлялися належним чином про день, час, місце розгляду справи, суд прийшов до висновку, що неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову та ухвалив про проведення розгляду справи на підставі письмових доказів, що містяться у матеріалах справи.

Беручи до уваги думку представника заявника, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, суд вважає, що клопотання про залишення заяви про скасування заходів забезпечення позову без розгляду, підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Частинами 1, 4 статті 158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Як визначено ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Так, 19.09.2023 ТОВ «ПБК-Стройтрейд», через свого представника адвоката Драченка В.В., у межах наданих йому повноважень, подав до суду письмове клопотання від 19.09.2023 про залишення без розгляду його заяви про скасування заходів забезпечення позову у справі № 711/6911/22, і воно прийняте судом.

Порядок залишення заявлених вимог без розгляду регулюється ст. 257 ЦПК України, і встановлює порядок залишення позову без розгляду, а не заяви про скасування заходів забезпечення позову, як, у даному випадку, просить ТОВ «ПБК-Стройтрейд», через свого представника адвоката Драченка В.В.

Проте, в юриспруденції розроблено способи заповнення прогалин у процесі застосування закону, які отримали назву аналогії.

При вирішенні справи по аналогії закону чи аналогії права обов`язковим є дотримання таких умов:

- аналогія допустима лише у випадку повної чи часткової відсутності правових норм;

- суспільні відносини, до яких застосовується аналогія, повинні знаходитися у сфері правового регулювання;

- повинна бути схожість між обставинами справи і наявною нормою за суттєвими юридичними ознаками;

- пошук норми, що регулює аналогічний випадок, повинен здійснюватися спочатку в актах тієї ж галузі права, у випадку відсутності - в іншій галузі права і у законодавстві в цілому;

- ухвалене у процесі використання аналогії правове рішення не повинно суперечити нормам закону, його меті;

- обов`язково повинно бути мотивоване пояснення причин застосування рішення по аналогії до конкретного випадку.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Зважаючи на викладене вище, судом враховано і дотримано всі необхідні умови, виконання яких дає можливість застосувати аналогію у випадку, про який йдеться, а саме, ст. 257 ЦПК України і не містить обмежень у її застосуванні.

Тож, відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому, суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, подання заяви про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації

Таким чином, у даному випадку заявник, через свого представника, скористався таким правом, що не суперечить вимогам процесуального законодавства і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, а тому клопотання про залишення без розгляду заяви ТОВ «ПБК-Стройтрейд», поданої адвокатом Драченком В.В., про скасування заходів забезпечення позову, слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10, 257, 258-261, 158, 353-355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК-Стройтрейд» адвоката Драченка Владислава Вікторовича від 19.09.2023 задовольнити.

Заяву про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК-Стройтрейд» до ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Макк-Трейд», ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 21.09.2023.

Головуючий: С. М. Позарецька