справа № 489/6693/21
провадження №2-з/489/46/23
УХВАЛА

про застосування зустрічного забезпечення

18 вересня 2023 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Коваленка І.В., розглянувши в письмову провадженні клопотання ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пономарьової Дар`ї Володимирівни та ОСОБА_1 про визнання договору недійсним,

встановив:

У вересні 2021 року ОСОБА_2 , через свого представника адвоката Гриненко Т.В., до пред`явлення позову звернулась до суду з заявою про забезпечення позову, яку частково задоволено ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 27.09.2021 та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , та належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

У жовтні 2021 року ОСОБА_2 , через свого представника адвоката Гриненко Т.В., звернулась до суду з позовом в якому просить визнати недійсним договір купівлі-продажу від 04.08.2021, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» та ОСОБА_1 , щодо нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В. та зареєстрованому в реєстрі за №1666, та стягнути солідарно з відповідачів на її користь судові витрати.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 12.10.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

У вересні 2023 ОСОБА_1 , через свого представника ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення позову, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 протягом десяти днів з моменту постановлення ухвали суду про зустрічне забезпечення позову, внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 570689,57 грн.

Клопотання мотивоване тим, що постановляючи ухвалу про забезпечення позову від 27.09.2021, суд не вирішив питання про зустрічне забезпечення позову. У зв`язку з тим, що застосовані судом заходи забезпечення позову діють вже впродовж двох років, ОСОБА_1 , як добросовісний набувач та законний власник спірної квартири, протягом всього цього часу позбавлена можливості в повному обсязі вільно володіти та розпоряджатись належною їй на праві власності квартирою. Враховуючи триваючу в нашій країні повномасштабну війну та соціально-економічну ситуацію в державі, у ОСОБА_4 виникла необхідність продати власну квартиру та отримати від її продажу грошові кошти. Однак, в результаті арешту, накладеного судом у справі №489/6356/21, реалізувати своє безумовне право на продаж власної квартири ОСОБА_5 не має можливості. А відтак, в результаті тривалої дії забезпечувальних заходів відносно майна ОСОБА_4 , остання може понести збитки, у вигляді неотриманої вигоди від продажу власної квартири. Реальна можливість понесення таких збитків обумовлена не лише стрімкою втратою купівельної спроможності населення на придбання нерухомого майна, стрімким ростом інфляційних процесів та здешевленням національної валюти, а і реальною загрозою пошкодження чи навіть повного знищення вказаної квартири в результаті нанесення ворожих ракетних ударів, вірогідність яких досі залишається високою. Саме у зв`язку з цим, та з метою забезпечення відшкодування збитків ОСОБА_1 , які можуть бути спричиненні в результаті забезпечення позову, остання вважає, що існує обґрунтована необхідність у застосуванні зустрічного забезпечення позову, шляхом внесення ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі вартості придбання нею вказаної квартири.

Суд, дослідивши клопотання про застосування зустрічного забезпечення, вивчивши матеріали справи, дійшов наступного висновку

Згідно з частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Перелік випадків, у яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений частиною третьою статті 154 ЦПК України, та є вичерпним.

Так, відповідно до статті 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_2 проживає на території України за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується витягом з реєстру територіальної громади міста Миколаєва №16.27- від 11.10.2021.

В свою чергу, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.09.2023, інформаційна довідка №346880908, ОСОБА_2 на праві власності належить житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_4 .

Доказів щодо майнового стану позивача відповідач не надала.

Отже, матеріали справи не містять підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення позову.

Разом з тим, навіть у разі відсутності у суду обов`язку застосування зустрічного забезпечення позову, частиною першою статті 154 ЦПК України передбачено право суду вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Відповідно до вимог частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд вважає, що застосований ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 27.09.2021 захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , та належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , безпосередньо стосується прав та інтересів останньої, як власника.

Виходячи з фактичних обставин справи, а також зважаючи на те, що при застосуванні заходів забезпечення позову питання щодо зустрічного забезпечення не розглядалося, суд вважає за доцільне визначити розмір зустрічного забезпечення в сумі 30000,00 грн., які підлягають внесенню позивачем на депозитний рахунок суду, оскільки такий розмір, на думку суду, є розумним і справедливим.

Керуючись статтями 154, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову задовольнити частково.

В порядку зустрічного забезпечення зобов`язати позивача ОСОБА_2 протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 30000,00 грн. (тридцять тисяч гривень 00 копійок).

Протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали про зустрічне забезпечення ОСОБА_2 необхідно надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до положень частини десятої статті 154 ЦПК України, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо шляхом подачі апеляційної скарги. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому копія ухвали суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної копії ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 18.09.2023.

Суддя І.В.Коваленко