Справа № 190/1281/23
Провадження №2/190/366/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13 вересня 2023 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ОСОБА_4 є її рідним братом, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після його смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входять земельні ділянки площею 6,5 га, кадастровий номер :01:002:0082 та земельна ділянка площею 6,49 га кадастровий номер :01:002:0081 для введення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Лихівської територіальної громади (колишня Троїцька сільська рада). За життя ОСОБА_4 склав заповіт, яким належну йому земельну ділянку площею 6,49 га кадастровий номер :01:002:0081, що розташована на території Лихівської територіальної громади заповів ОСОБА_2 , а земельну ділянку площею 6,5 га, кадастровий номер :01:002:0082, що розташована на території Лихівської територіальної громади заповів ОСОБА_3 .. В червні 2023 року дізналася, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в установлений законом строк у спадщину не вступили, у зв`язку з чим вона 14.06.2023 року звернулась до приватного нотаріуса Кам`янського РНО Дніпропетровської області Морозюк Г.М. з питанням отримання свідоцтва про право на спадщину, однак отримала відмову, з посиланням на те, що нею пропущений строк подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, так як пропустила його з поважної причини, оскільки не знала, що відповідачі не подали заяв про прийняття спадщини за заповітом, а про наявність спадкового майна після смерті її брата дізналася лише в червні 2023 року.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача ОСОБА_5 до суду надійшла заява з проханням справу розглядати за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі і на підставах викладених в позовній заяві.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не явились, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином, інформація про виклик у справі відповідачів розміщувалася судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України, причину неявки до суду не повідомили/а.с.62,64/.

Таким чином, оскільки відповідачі у судове засідання не з`явились, про місце, дату та час судового розгляду справи були сповіщені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, не скористались правом надання заперечень проти позову, у зв`язку з чим суд за згодою позивача вирішує справу в порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів.

За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Вільногірськ Кам`янського району Дніпропетровської області помер ОСОБА_4 , про що свідчить копія свідоцтва про сметь/а.с.6/.

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, до складу якого входить земельна ділянка площею 6,5 га, кадастровий номер :01:002:0082 та земельна ділянка площею 6,49 га кадастровий номер :01:002:0081 для введення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Лихівської територіальної громади, про що свідчтть інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 69846373, № 56488502 /а.с.7-9/.

За життя ОСОБА_4 склав заповіт, посвідчений секретарем виконкому Троїцької сільської ради Панич О.С., яким належну йому земельну ділянку площею 6,490 га розташовану на території Троїцької сільської ради заповів ОСОБА_2 , а земельну ділянку площею 6,5 га розташовану на території Троїцької сільської ради заповів ОСОБА_3 /а.с.10/.

Згідно з копією спадкової справи № 28/2023 до майна померлого ОСОБА_4 позивач ОСОБА_1 14 червня 2023 року звернулася до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Морозюк Г.М. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 /а.с. 70-96/.

14 червня 2023 року приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Морозюк Г.М. позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини/а.с.12/.

Положеннями статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК - України), чинного на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У частині 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, не є вичерпним.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Таким чином, ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 у встановлений строк до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини не звернулась, так як не знала, що відповідачі не подали заяв про прийняття спадщини за заповітом, а про наявність спадкового майна після смерті її брата дізналася лише в червні 2023 року.

Суд вважає причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, що і дає підстави для задоволення позову.

Керуючись ст.12, 80, 81, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса