Справа №336/9721/23
Провадження № 2/336/3403/2023
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 вересня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про зобов`язання провести приватизацію житла, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому після уточнення просить зобов`язати районну адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району провести дії по приватизації квартири АДРЕСА_1 , за відсутності ордера на житлове приміщення, на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Дослідивши заяву з додатками, суддя вважає, що подану заяву належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

3 позовних вимог вбачається, що позивачка просить зобов`язати районну адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району провести дії по приватизації квартири АДРЕСА_1 , за відсутності ордера на житлове приміщення, на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», тобто вказана вимога є вимогою немайнового характеру.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позовної заяви з вимогою немайнового характеру фізичною особою повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2023 становить 2684 гривні.

З огляду на вказане, позивачка при зверненні з вказаним позовом до суду повинна була сплатити судовий збір у сумі 1 073,60 гривень та надати суду докази такої сплати (платіжне доручення, квитанція).

Проте, звертаючись з позовною заявою до суду, позивачкою надано Квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки №1 від 19.09.2023 на суму 1 073,60 грн., платником /ініціатором в якій зазначено не позивачку, а ОСОБА_2 .

Таким чином, оскільки позивачем у позові зазначено ОСОБА_1 , то саме нею повинно бути сплачено судовий збір у сумі 1 073,60 гривні.

Судовий збір має бути сплачений на наступні реквізити: Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача: UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 2030101, Призначення платежу: позовна заява за позовом….

Суд звертає увагу позивачки, що невірно оформлене платіжне доручення є підставою для повернення позовної заяви у зв`язку з несплатою судового збору належним чином.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надати позивачці строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали і роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною і йому повернута.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 185, 260 ЦПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про зобов`язання провести приватизацію житла - залишити без руху.

Надати позивачці строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків заяви.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова