печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Бусик О. Л.

при секретарі судових засідань - Бурячок А.І.

за участю:

представника скаржника - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за скаргою ОСОБА_2 як законного представника ОСОБА_3 , на постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лисенко С.О. про опис та арешт майна (коштів) боржника в рамках виконавчого провадження № 57927019,-

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2023 року ОСОБА_2 як законний представник ОСОБА_3 звернулася до суду зі скаргою на дії приватного виконавця.

В обґрунтування скарги представникзаявника вказувала на те, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лисенка С.О. перебуває виконавче провадження № 57927019 з примусового виконання виконавчого листа Печерського районного суду м. Києва від 18 вересня 2018 року в справі №757/46250/17-ц про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 боргу в сумі 932302, 45 грн.

13 травня 2023 заявнику стало відомо, що ОСОБА_4 отримав 11 травня 2023 копію постанови Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лисенка С.О. від 05 травня 2023 про опис та арешт майна (коштів) боржника в рамках виконавчого провадження №57927019.

Представникзаявникавказує, що вищевказана постанова є неправомірною, винесена в порушення вимог ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 177 Сімейного кодексу України, Закону України «Про охорону дитинства», Закону України про «основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей».

Право на звернення з вищевказаною скаргою обґрунтовує частиною 4 статті 74 Закону України «Про виконавче провадження», зі змісту якої вбачається, що рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

В судовому засіданні представник скаржника скаргу підтримав, просив про її задоволення.

Приватний виконавець Лисенко С.О.в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються (ч. 1 ст. 450 ЦПК України).

Неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду (ч. 2 ст. 450 ЦПК України).

З метою забезпечення процедури розгляду скарги на дії державного виконавця відповідно до ч. 1 ст. 450 ЦПК України повідомлялись сторони виконавчого провадження та державний виконавець про час та місце його проведення, й про необхідність забезпечення суду матеріалами виконавчого провадження.

Вислухавши пояснення представника скаржника, дослідивши матеріали скарги, у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується скарга, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення скарги по суті, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги із наступних підстав.

Суд установив, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лисенка С.О. перебуває виконавче провадження № 57927019 з примусового виконання виконавчого листа Печерського районного суду м. Києва від 18 вересня 2018 року в справі №757/46250/17-ц про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 боргу в сумі 932302, 45 грн.

05 травня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Лисенком С.О. винесено постанову ВП № 57927019 про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою описано та накладено арешт на 1/2 квартири АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_4 .

Разом з тим, за вказаною адресою зареєстрованамалолітня дитинаОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 02 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частиною першої статті 2 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження здійснюється з дотриманням зокрема таких засад: обов`язковості виконання рішень; справедливості, неупередженості та об`єктивності; розумності строків виконавчого провадження.

Водночас, відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Частиною 5 статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов`язковим.

У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються:

1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо;

2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріал стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди, ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до проведення опису);

3) якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо;

4) якщо опису підлягає об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості - ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до проведення опису).

Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження.

Представником скаржника надана нечитабельна копія постанови приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лисенка С.О. від 05 травня 2023 року про опис та арешт майна (коштів) боржника, з якої не можливо встановити її відповідність/невідповідність вимогам ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження».

Заявником в скарзі зазначено, що під час винесення постанови від 05 травня 2023 року про опис та арешт майна (коштів) боржника приватним виконавцем не було взято до уваги, що згідно з даними Державного реєстру речових прав на не рухоме майно, станом на день винесення постанови у ОСОБА_4 відсутнє нерухоме майно, та на підтвердження надано витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта з параметрами пошуку по РНОКПП НОМЕР_1 , тоді, як відповідно до постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 05 травня 2023 року РНОКПП боржника ОСОБА_4 НОМЕР_2 .

Заявником також надано витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна з параметрами запита за адресою квартира АДРЕСА_1 , з якого вбачається, що власником вищевказаної квартири являється ОСОБА_7 , відомості про право власності другої частини квартири в реєстрі відсутні, а отже невідомо хто є власником іншої частини квартири.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 13 Закону України «Про виконавче провадження» опис та арешт майна здійснюються не пізніш як на п`ятий робочий день з дня отримання інформації про його місцезнаходження. У разі виявлення майна виконавцем під час проведення перевірки майнового стану боржника за місцем проживання (перебування) фізичної особи та місцезнаходженням юридичної особи здійснюються опис та арешт цього майна.

Посилання заявника про те, що приватному виконавцю з 2018 року було відомо про наявність квартири у власності боржника також не підтверджено належним чином, оскільки заявником не було надано будь-яких доказів на підтвердження вказаних відомостей.

Окрім того, посилання заявника на втручання приватним виконавцем в права та законні інтереси дитини шляхом опису та арешту майна не відповідають дійсності.

Згідно з частиною другою статті 18 Закону України «Про охорону дитинства» діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна. Неприпустиме зменшення або обмеження прав та інтересів дітей під час вчинення будь-яких правочинів щодо жилих приміщень. Органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону. Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Посадові особи органів опіки та піклування несуть персональну відповідальність за захист прав та інтересів дітей при наданні дозволу на вчинення правочинів щодо нерухомого майна, яке належить дітям.

Згідно пункту 1 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 червня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1301/29431 ( далі - Порядку реалізації арештованого майна), реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Пунктом 3 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна визначено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Підпунктом 3 пункту 3 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна визначено, що заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):

- копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;

- копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника;

- копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»);

-у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду;

- копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

У пункті 28 Розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5 (далі - Інструкції з організації примусового виконання рішень), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувачу з підстави, передбаченої пунктом 9 частини першої статті 37 Закону.

Враховуючи вимоги Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей», а також положення Інструкції з організації примусового виконання рішень і Порядку реалізації арештованого майна, державний виконавець або приватний виконавець зобов`язаний у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, отримати попередню згоду органу опіки та піклування або відповідне рішення суду, про яке, зокрема, зазначає в заяві на реалізацію арештованого майна.

Отже, приватний виконавець повинен отримати попередню згоду органу опіки та піклування або відповідне рішення суду для реалізації арештованого майна, а не під час винесення постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника.

З урахуванням наведеного, суд дійшов до висновку, що скарга не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 10, 13, 76, 81, 258, 263, 265, 273, 280-282, 293, 294, 319, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України,ЗУ «Про виконавче провадження», суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_2 як законного представника ОСОБА_3 , на постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лисенко С.О. про опис та арешт майна (коштів) боржника в рамках виконавчого провадження № 57927019.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : О.Л. Бусик