Провадження № 2/712/1584/23
Справа № 712/3111/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі АКАТОВІЙ Ю.А.

з участю адвоката ПЕТРУНІНОЇ В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування.

До початку судового засідання від представнику позивача адвоката Петруніної В.В. надійшло клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів, а саме висновку експерта № СТ/121Е/2-23/1 від 17.07.2021 року про дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортної пригоди. В обґрунтування клопотання зазначила, що необхідність у приєднанні такого висновку виникла лише під час судового розгляду, а саме після отримання від відповідача ОСОБА_3 відзиву на позовну заяву, в якій остання не визнала спрямовані до неї позовні вимоги в повному обсязі. Тому вважає, що строк для подання доказів має бути поновлений.

Крім того, до початку судового засідання від відповідача ОСОБА_3 надійшло клопотання про відсторонення від участі в судовому процесі недобросовісного неналежного представника позивача ОСОБА_4 . В обґрунтування клопотання зазначила, що під час ознайомлення з матеріалами справи, нею було встановлено, що ОСОБА_4 , яка називає себе адвокатом та представником позивача ОСОБА_5 , жодного відношення до даної справи не має, вона не є учасником процесу в будь-якому статусі. В матеріалах справи немає жодного документу щодо ОСОБА_4 . Договір або ордер на надання правничої допомоги відсутній. Копія Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України відсутнє. Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_4 , яка була зареєстрована як ФОП, припинила свою діяльність у сфері права більше року тому назад, а саме 04.04.2022. Вважає, що ОСОБА_4 здійснює свою діяльність з порушення податкового законодавства, а тому представництво інтересів позивача ОСОБА_4 має бути припинено, а кожний поданий нею документ залишений без розгляду. А тому просить відсторонити ОСОБА_4 від участі в справі та постановити окрему ухвалу щодо недобросовісного неналежного представника позивача ОСОБА_4 за зловживання процесуальними , неналежного виконання професійних обов`язків, порушення податкового та іншого законодавства.

А також ОСОБА_3 подала до початку судового засідання клопотання щодо виключення її із учасників справи, як неналежного відповідача. В обґрунтування клопотання вказала, що даний позов має штучний характер, очевидна фіктивність спору та відсутність порушеного права позивача ОСОБА_5 ОСОБА_3 . Вимоги позивача є повністю незаконними та ґрунтуються на надуманих підставах. Даний позов направлений виключно на незаконне збагачення позивачки за рахунок потерпілої сторони в ДТП 10.08.2022 ОСОБА_3 . Вини її у даній ДТП е встановлено, а отже відшкодовувати нічого не повинна. Вважає, що в даній справі вона є неналежним відповідачем, тому просить виключити її з учасників справи як неналежного відповідача.

В судовому засіданні позивач та її представник подане клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подачі доказу підтримали та просили його задовольнити, у задоволенні клопотань ОСОБА_3 просили відмовити.

ОСОБА_3 у задоволенні клопотання представника позивача просили відмовити та до початку судового засідання надала письмове заперечення на дане клопотання, в якому просила відмовити в задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку та про долучення до матеріалів справи доказу відмовити, свої клопотання підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача ПрАТ «УСК «Княжа Вієєна Іншуранс Груп» до судового засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву просив проводити розгляд справи у його відсутність.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства.

Вирішуючи подане клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів та долучення до доказів до справи, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Як вбачається зі ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок та строки подання учасниками справи доказів врегульовано ст. 83 ЦПК України, згідно приписів якої відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву (ч. 3 ст. 83 ЦПК України).

Частиною 4 ст. 83 ЦПК України передбачено, що у разі якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ч. 5 ст. 83 ЦПК України).

За приписами ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Однією з основних засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розумність строків розгляду справи є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, та про що неодноразово вказував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

Цивільно-процесуальний закон детально регламентує строки вчинення учасниками судового процесу процесуальних дій. Така деталізація покликана мінімізувати можливі випадки зловживання учасниками процесу процесуальними правами.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано нормами статті 127 ЦПК України. Згідно з частиною 1 цієї статті суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених ЦПК України. Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і залежно від встановленого вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 910/22695/13).

При цьому, законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню. Як свідчить правовий аналіз норм чинного процесуального законодавства, суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства (аналогічний правовий висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 910/15481/17).

Вирішення питання щодо поновлення строку процесуального строку перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для такого поновлення. Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципам рівності сторін та юридичної визначеності (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п. 53 рішення ЄСПЛ від 29.10.2015 у справі «Устименко проти України»).

На думку суду, повідомлені представником позивача причини пропуску строку подання до суду доказів не є поважними. Викладені заявником підстави для поновлення пропущеного строку не підтверджують поважність причин такого пропуску, оскільки несвоєчасне подання доказів зумовлене, з огляду на доводи, наведені заявником, не об`єктивними обставинами, а обставинами суб`єктивного характеру.

З огляду на вищевикладене, в задоволені заяви представник позивача про поновлення процесуального строку на подання до суду доказів та прийняття такого доказу слід відмовити, а клопотання - залишити без розгляду.

Щодо заявленого ОСОБА_3 , клопотання про відсторонення від участі в судовому процесі недобросовісного неналежного представника позивача ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання якими не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України). Суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Відповідно до позиції КЦС ВС, викладеної в Ухвалі від 13 жовтня 2021 по справі № 707/1491/21 зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право суддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом). Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства. Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Як підставу усунення від участі в справі представника позивача, ОСОБА_3 посилається на ту обставину, що в матеріалах справи немає жодного документу щодо ОСОБА_4 . Договір або ордер на надання правничої допомоги відсутній. Копія Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України відсутнє. Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_4 , яка була зареєстрована як ФОП, припинила свою діяльність у сфері права більше року тому назад, а саме 04.04.2022. Вважає, що ОСОБА_4 здійснює свою діяльність з порушення податкового законодавства, а тому представництво інтересів позивача ОСОБА_4 має бути припинено, а кожний поданий нею документ залишений без розгляду.

Разом з цим, представником позивача ОСОБА_4 12 вересня 2023 року подано до суду копію посвідчення адвоката України Петруніної Вікторії Віталіївни видане 01 березня 2018 року, копію Витягу з Єдиного реєстру адвокатів України, в якому зазначено, що ОСОБА_4 обліковується у Раді адвокатів Черкаської області, дата видача свідоцтва 01.03.2018 року; вид адвокатської діяльності індивідуальна адвокатська діяльність, останнє підвищення кваліфікації виконано в 2022 році; а також копію ордеру на надання правничої допомоги ОСОБА_5 від 04 вересня 2023 року.

Таким чином, судом не встановлено даних, які могли б викликати сумніви у добросовісній професійній діяльності адвоката Петруніної Вікторії Віталіївни. Тому суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання ОСОБА_3 з даного приводу, у зв`язку з чим воно задоволенню не підлягає.

Щодо заявленого клопотання ОСОБА_3 про виключення її з учасників справи, як неналежного відповідача, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Крім того, суд зазначає, що Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Отже, підстав для виключення відповідача у справі як неналежного, за його клопотанням, чинне цивільне процесуальне законодавство не передбачає, а у випадку звернення позивача з позовом до неналежного відповідача, суд відмовляє у задоволенні позову до такого відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання та відмову у його задоволенні.

Керуючись ст. ст. 51,197-198, 258-260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Представнику позивача ОСОБА_1 адвокату ПЕТРУНІНІЙ Вікторії Віталіївні у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів відмовити.

ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про відсторонення від участі в судовому процесі недобросовісного неналежного представника позивачу ОСОБА_7 відмовити.

ОСОБА_6 у задоволенні заяви щодо визнання неналежним відповідачем та відмову в розгляді позову - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 26 вересня 2023 року.