Номер провадження: 22-ц/813/7137/23
Головуючий у першій інстанції Бескровний Я. В.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25.09.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Коновалової В.А. (суддя доповідач), Лозко Ю.П., Назарової М.В.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 ,

на рішення Київського районного суду м. Одеси від 23 червня 2023 року,

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Київський районний суд м. Одеси рішенням від 23 червня 2023 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнив.

Не погодившись з вказаним рішенням суду ОСОБА_2 звернулась до суду з апеляційною скаргою, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, відповідно до ст. 355 ЦПК України.

Ухвалою від 26.07.2023 року Одеський апеляційний суд відкрив апеляційне провадження та ухвалою від 23.08.2023 року справу призначено до розгляду на 25 вересня 2023 року о 15 годині 30 хвилин.

21.09.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, надіславши вказану заяву на електронну пошту Одеського апеляційного суду.

Проте, вказане клопотання, яке надійшло на електронну поштову Одеського апеляційного суду, не скріплено електронним цифровим підписом, що підтверджується штампом суду. Крім того, зазначене клопотання не сформовано в системі «Електронний суд».

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга статті 183 ЦПК України).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника) (абзац перший частини восьмої статті 43 ЦПК України). Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог, зокрема, частини другої статті 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду (частина четверта вказаної статті).

Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного суду від 26 лютого 2020 року у справі № 522/3777/17.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 лютого 2020 року у справі № 522/3777/17, повертаючи клопотання без розгляду з підстави його не підписання, вказала, у якому випадку подане в електронній формі клопотання вважається належним чином підписаним, а саме, з обов`язковим скріпленням електронним цифровим підписом.

Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами 5, 6, 8 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Порядок використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Пунктами 12, 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частинами 1, 2 статті 6, частиною 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

З аналізу наведених норм права вбачається, що електронний документ має силу оригіналу документа лише за наявності електронного цифрового підпису автора.

У відповідності до частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі, яке не сформоване в системі «Електронний суд», та не скріплено електронним цифровим підписом, не відповідає вимогам ст. 43 ЦПК України та положенням Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Відповідно до частини 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Зазначеними правовими нормами закріплено як право учасника справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, так і відповідний цьому праву обов`язок учасника справи - не пізніше п`яти днів до судового засіданні подання такої заяви до суду та її надіслання іншим учасникам справи.

Проте, клопотання відповідача, подане з порушенням строку, передбаченого ч. 2 ст. 212 ЦПК України, та не містить доказів надсилання зазначеного клопотання іншим учасникам справи.

Враховуючи викладене, оскільки клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції яке надійшло на електронну поштову адресу Одеського апеляційного суду, не скріплено електронним цифровим підписом, тому на підставі частини 4 статті 183 ЦПК України не може бути прийнято Одеським апеляційним судом та підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 43, ст. 183, ст. 212 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді В.А. Коновалова

Ю.П. Лозко

М.В. Назарова