Постанова

Іменем України

05 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 461/7153/18

провадження № 61-2566св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана адвокатом Качмаром Іваном Остаповичем, на постанову Львівського апеляційного суду від 15 листопада 2022 року в складі колегії суддів Шеремети Н. О., Ванівського О. М., Крайник Н. П.

Історія справи

У вересні 2018 року ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Заочним рішенням від 21 лютого 2019 року Галицький районний суд м. Львова позов ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» задовольнив; стягнув з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» в порядку регресу суму збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в розмірі 69 085,91 грн та вирішив питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою від 21 січня 2020 року Галицький районний суд м. Львова заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення суду від 21 лютого 2019 року задовольнив; скасував заочне рішення Галицького районного суду м. Львова від 21 лютого 2019 року та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою від 06 грудня 2021 року Залізничний районний суд міста Львова позов ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» залишив без розгляду.

Суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача в судові засідання, призначені на 06 жовтня 2021 року, 04 листопада 2021 року та 06 грудня 2021 року, не з`явився, про дату час і місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином; позивач зобов`язаний з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому клопотання Каплі Ю. С. , подане ним як представником ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», суд не взяв до уваги, оскільки: згідно зі статтею 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді; у матеріалах справи відсутні докази того, що Капля Ю. С. є адвокатом, відповідні відомості у Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні.

За таких обставин суд уважав, що позов ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» слід залишити без розгляду, оскільки позивач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явився.

Короткий зміст рішень суду апеляційної та касаційної інстанцій

Ухвалою від 11 лютого 2022 року Львівський апеляційний суд апеляційну скаргу ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» залишив без руху та надав строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду. Копію вказаної ухвали апеляційного суду ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» отримало 21 лютого 2022 року.

Ухвалою від 22 березня 2022 року Львівський апеляційний суд у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» відмовив.

Апеляційний суд виходив з того, що станом на 22 березня 2022 року особа, яка подала апеляційну скаргу, не вчинила жодних дій на виконання вимог ухвали Львівського апеляційного суду від 11 лютого 2022 року про залишення без руху апеляційної скарги ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції не подала.

Постановою від 17 серпня 2022 року Верховний Суд касаційну скаргу ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» задовольнив; ухвалу Львівського апеляційного суду від 22 березня 2022 року скасував, справу направив для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Суд касаційної інстанції мотивував своє рішення тим, що володіючи інформацією про отримання позивачем ухвали про залишення його апеляційної скарги без руху 21 лютого 2022 року, тобто, за три дні до початку широкомасштабної військової агресії російської федерації проти України та введенням у зв`язку з цим на всій території України режиму воєнного стану (24 лютого 2022 року), і усвідомлюючи, що закінчення наданого судом десятиденного строку припадає на вказаний період, який, зокрема, утруднював доставлення поштової кореспонденції, апеляційний суд дійшов передчасного висновку, що ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» не усунуло недоліки апеляційної скарги у межах визначеного ним строку, чим обмежив право позивача на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалою від 09 вересня 2022 року Львівський апеляційний суд поновив ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» строк на апеляційне оскарження ухвали Залізничного районного суду м. Львова від 06 грудня 2021 року та відкрив апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 06 грудня 2021 року.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували, що ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» отримало копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, а тому строк на її апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Постановою від 15 листопада 2022 року Львівський апеляційний суд апеляційну скаргу ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» задовольнив; ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 06 грудня 2021 року скасував, справу направив для продовження розгляду до суду першої інстанції

Апеляційний суд виходив із того, що відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню справи. 16 серпня 2021 року ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» подало клопотання, в якому просило розгляд справи провести без участі представника позивача та про результати розгляду повідомити на адресу, вказану в клопотанні. Указане клопотання судом першої інстанції не розглядалося та явка позивача обов`язковою не визнавалася. Апеляційний суд зазначив, що вказівка судом першої інстанції при відкладенні розгляду справи про неможливість розгляду справи у відсутності сторін не свідчить про визнання їх участі обов`язковою.

Аргументи учасників справи

У лютому 2023 року ОСОБА_1 через свого представника подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить постанову Львівського апеляційного суду від 15 листопада 2022 року скасувати й залишити в силі законну та обґрунтовану ухвалу суду першої інстанції. Посилається на порушення апеляційним судом норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

суду апеляційної інстанції необхідно було відмовити у відкритті апеляційного провадження, оскільки ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», отримавши 21 лютого 2022 року ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, протягом місяця (станом на 22 березня 2022 року) не вчиняло дій на їх усунення та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не подало;

суд першої інстанції не взяв до уваги клопотання представника товариства про розгляд справи без участі позивача, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, що Капля Ю. С. , який подав вказане клопотання, є адвокатом, а згідно статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді;

представник позивача неодноразово не з`являвся в судові засідання, про які належним чином був повідомлений, а тому суд першої інстанції вірно вирішив питання про залишення позову без розгляду.

Рух справи

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 24 лютого 2023 року касаційну скаргу відповідача передано на розгляд судді-доповідачеві Антоненко Н. О.

Ухвалою від 16 березня 2023 року Верховний Суд касаційну скаргу ОСОБА_1 залишив без руху; надав для усунення недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалою від 11 травня 2023 року Верховний Суд поновив відповідачу строк на касаційне оскарження; відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою; витребував з районного суду справу № 461/7153/18; надав учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

27 липня 2023 року матеріали справи № 461/7153/18 надійшли до Верховного Суду та передані судді-доповідачеві Антоненко Н. О.

Межі та підстави касаційного перегляду

При перегляді в касаційному порядку судових рішень суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

В ухвалі від 11 травня 2023 року Верховний Суд зазначив, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Щодо вимог касаційної скарги про скасування ухвали про відкриття апеляційного провадження

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції встановивши, що ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» не отримувало у встановленому законом порядку ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, зробив правильний висновок про наявність підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Посилання в касаційній скарзі на те, що суду апеляційної інстанції необхідно було відмовити у відкритті апеляційного провадження, оскільки ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», отримавши 21 лютого 2022 року ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, протягом місяця (станом на 22 березня 2022 року) не вчиняло дій на їх усунення та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не подало, колегія суддів відхиляє, оскільки питання щодо належного виконання ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху було предметом касаційного перегляду та суд апеляційної інстанції врахував висновки, зроблені Верховним Судом у постанові від 17 серпня 2022 року.

Щодо вимог касаційної скарги про перегляд постанови апеляційного суду

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У справі, яка переглядається, апеляційний суд встановив, що Капля Ю. С. як представник позивача 16 серпня 2021 року подав клопотання про розгляд справи без його участі (том 2, а.с. 103).

У постанові Верховного Суду від 23 березня 2023 року в справі № 905/2371/21 зазначено, що «процесуальне законодавство не містить приписів, які б унеможливлювали звернення до суду з єдиним (одним) клопотанням (заявою) про розгляд справи без участі представника позивача або передбачали звернення виключно з окремим клопотанням (заявою) щодо кожного судового засідання».

Апеляційний суд, встановивши, що представник позивача 16 серпня 2022 року подав клопотання про розгляд справи без його участі та явка представника позивача не визнавалася судом обов`язковою, дійшов правильного висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду.

Підстави вважати, що апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права, відсутні.

Доводи касаційної скарги про те, що судом першої інстанції не взято до уваги клопотання представника товариства про розгляд справи без участі позивача, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, що Капля Ю. С. , який подав вказане клопотання, є адвокатом, а згідно статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, не беруться до уваги з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову в справі № 461/7153/18 є стягнення 69 085,91 грн, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому справа є малозначною у силу вимог закону.

Отже, у малозначній справі здійснювати представництво в суді може особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 ЦПК України.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що постанова апеляційного суду прийнята з порушенням норм процесуального права. За таких обставин касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржена постанова апеляційного суду без змін.

Оскільки у цій справі оскаржене судове рішення підлягає залишенню без змін, то розподіл судових витрат Верховний Суд не здійснює.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана адвокатом Качмаром Іваном Остаповичем, залишити без задоволення.

Постанову Львівського апеляційного суду від 15 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної силиз моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

М. М. Русинчук