Справа № 761/1963/23
Провадження № 2/761/5419/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Саадулаєва А.І.,

за участю секретаря: Фурман А.В.,

від позивача: представник Журба Ю.С. ,

від відповідача: представник Візор Р.Я. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору: ОСОБА_3 , про скасування акта,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхуванням України у м.Києві до Головного управління Держпраці у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору: ОСОБА_3 , про скасування акта, яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Саадулаєва А.І.

Предметом позову є скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26.06.2019 о 19 год. 00 хв. з ОСОБА_4 , затверджений від 30.09.2021 Головним управлінням Держпраці у Київській області.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.01.2023 р. відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07.06.2023 р. замінено сторону у справі № 761/1963/23, а саме позивача - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у м. Києві, на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07.06.2023 р. замінено сторону у справі № 761/1963/23, а саме відповідача - Головного управління Держпраці у Київській області, на його правонаступника - Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.07.2023 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.06.2019 з ОСОБА_4 стався нещасний випадок зі смертельним наслідком. Наказом ГУ Держпраці у Київській області від 31.08.2020 № 2607 було утворено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку (далі - комісія), до складу якої входив страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у місті Києві (далі - управління, позивач) - ОСОБА_5 . За результатами роботи Комісії був складений Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26.06.2019 о 19 год. 00 хв. з ОСОБА_6 затвердженого від 30.09.2021 (далі - Акт Н-1/П). Управління не погоджується з висновками Комісії, про те що нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, вважає Акт Н-1/П незаконним, необґрунтованим та таким що суперечить Порядку № 337. Між КП «Київпастранс» та ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» було укладено Договір підряду від 21.08.2018 № 54.18-66 на виконання робіт «Капітальний ремонт будівель та споруд. Куренівське ТРЕД по вул. Сирецькій, 25». 01.12.2018 ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» звернулось листом до філії КП «Київпастранс» Куренівське тролейбусне ремонтно-експлуатаційне депо з проханням надати дозвіл для виконання робіт з реконструкції систем освітлення співробітникам та в`їзд автомобілів на територію підприємства. ОСОБА_7 у вказаному листі не зазначено. Протягом робочого дня бригада робітників замінила лампи на шести опорах, які були знеструмлені. Після 17 год. 15 хв. на об`єкті, де виконувались роботи, у співробітників філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД закінчився робочий день. На момент настання нещасного випадку, на місці події, крім бригади робітників, що виконували роботи, нікого не було. Близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_8 здійснював заміну ліхтаря на електричній опорі № 73 з платформи автомобільного підйомника. Зі слів свідка ОСОБА_9 , коли ОСОБА_8 доторкнувся до труби, що тримає ліхтар, його уразило електричним струмом. Комісія вважає, що подача електричного струму могла бути здійснена невстановленою особою. Після цього, було викликано швидку медичну допомогу, бригада якої намагалась реанімувати потерпілого, але згодом констатувала смерть ОСОБА_7 . Згідно висновку судово-медичної експертизи № 011-2552-2019 від 27.06.2019 - 30.08.2019 проведеною Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи, складеного лікарем судово-медичним експертом Заграбським A.A. (далі - СМЕ), причиною смерті стало ураження електричним струмом (технічною електрикою). На лівій долоні наявність типових електроміток з типовими для дії електричного струму гістологічними змінами шкіри в цих ділянках. Згідно п. 2 СМЕ в крові трупа ОСОБА_8 знайдено етиловий спирт у концентрації 1,62 проміле.

Пов`язуючи нещасний випадок з виробництвом у висновках Акта Н- 1/П Комісія посилається на п.п. 1, 2 п. 52 Порядку № 337, згідно яких обставини, за яких нещасний випадок визнається пов`язаними з виробництвом, є виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений), а також перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. Тобто, в даному випадку, для того, щоб нещасний випадок підпав під дію п.п. 1, 2 п. 52 Порядку № 337 та був пов`язаний з виробництвом, необхідно, щоб потерпілий був у трудових відносинах з підприємством. Водночас потерпілий - ОСОБА_10 не перебував у трудових відносинах ні з КП «Київпастранс», ні з ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ», ні з TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР». Враховуючи наведене Акт Н-1/П необґрунтований та незаконний, а тому повинен бути скасованим.

Таким чином у разі призначення Управлінням страхових виплат та соціальних послуг на підставі акта розслідування нещасного випадку, що складений незаконно, позивач понесе майнову шкоду у вигляді сум страхових виплат сплачених на користь потерпілого без належних на те підстав. У зв`язку із викладеним, позивач вимушений звернутись до суду за захистом своїх порушених прав до відповідача.

Третя особа надала до суду письмові пояснення, в яких просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що фактом підтвердження трудових відносин ОСОБА_4 є запис у Акті. Посадові особи які допустили порушення трудового законодавства хотіли уникнути відповідальності за допущені порушення. Комісія зі спеціального розслідування була утворена наказом від 31.08.2020 року лише на підставі письмової заяви ОСОБА_3 від 06.08.2020 року.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що на підставі пп. 1, 2 п. 52 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, та керуючись п. 34 Порядку, за результатами голосування Комісія зі спеціального розслідування дійшла висновку, що нещасний випадок із громадянином ОСОБА_4 є таким, що пов`язаний з виробництвом, а відтак у потерпілих осіб є право звернутися за відшкодуванням шкоди за рахунок коштів Фонду соціального страхування України.

В судовому засіданні, яке відбулось 06.09.2023 року, представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

В судовому засіданні, яке відбулось 06.09.2023 року, представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог в повному обсязі посилаючись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву.

В судове засідання, яке відбулось 06.09.2023 року, третя особа не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином.

Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, вислухавши сторін, врахувавши їх процесуальні заяви, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.06.2019 з ОСОБА_4 стався нещасний випадок зі смертельним наслідком.

Наказом Головного управлінням Держпраці у Київській області від 31.08.2020 № 2607 було утворено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку, до складу якої входив страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у місті Києві - ОСОБА_5 .

За результатами роботи Комісії був складений Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26.06.2019 о 19 год. 00 хв. з ОСОБА_6 затвердженого від 30.09.2021.

Між Комунальним підприємством «Київпастранс» та Приватним підприємством «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» було укладено Договір підряду від 21.08.2018 № 54.18-66 на виконання робіт «Капітальний ремонт будівель та споруд. Куренівське ТРЕД по вул. Сирецькій, 25».

Між ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВБУДМАЙСТЕР» було укладено Договір підряду від 03.01.2019 № 03/01-001 на виконання комплексу електромонтажних робіт на Куренівському тролейбусному депо згідно пояснень директора TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_11

26.06.2019 бригада робітників TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» - ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_8 виконували роботи по заміні ліхтарів на електричних опорах філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД за адресою: вул. Сирецька, 25, м. Київ.

З пояснень робітників, що виконували роботи: ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , а також директора TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_14 та директора Куренівське ТРЕД ОСОБА_15 , відомо, що лінія електромережі, на якій виконувались роботи, була знеструмлена.

Протягом робочого дня бригада робітників замінила лампи на шести опорах, які були знеструмлені. Після 17 год. 15 хв. на об`єкті, де виконувались роботи, у співробітників філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД закінчився робочий день. На момент настання нещасного випадку, на місці події, крім бригади робітників, що виконували роботи, нікого не було. Близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_8 здійснював заміну ліхтаря на електричній опорі № 73 з платформи автомобільного підйомника. Зі слів свідка ОСОБА_9 , коли ОСОБА_8 доторкнувся до труби, що тримає ліхтар, його уразило електричним струмом. Комісія вважає, що подача електричного струму могла бути здійснена невстановленою особою. Після цього було викликано швидку медичну допомогу, бригада якої намагалась реанімувати потерпілого, але згодом констатувала смерть ОСОБА_7 .

Згідно висновку судово-медичної експертизи № 011-2552-2019 від 27.06.2019 - 30.08.2019 проведеною Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи складеного лікарем судово-медичним експертом Заграбським A.A. причиною смерті стало ураження електричним струмом (технічною електрикою). На лівій долоні наявність типових електроміток з типовими для дії електричного струму гістологічними змінами шкіри в цих ділянках. Згідно п. 2 СМЕ в крові трупа ОСОБА_8 знайдено етиловий спирт у концентрації 1,62 проміле.

Статтею 24 Кодексу законів про працю України передбачено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 частини 2 статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що страхуванню від нещасного випадку підлягають особи, які працюють на умовах трудового договору (контракту), цивільно-правового договору, на інших підставах.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», усі особи, перелічені у частині першій цієї статті, вважаються застрахованими з моменту набрання чинності цим Законом незалежно від фактичного виконання страхувальниками своїх зобов`язань щодо сплати страхових внесків.

Пунктом 10 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 передбачено, що факт перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем, якщо працівник фактично допущений до роботи без оформлення трудового договору (контракту), встановлюється посадовими особами Держпраці або її територіального органу чи у судовому порядку.

З огляду на вище зазначену норму, суд звертає увагу, що в матеріалах перевірки є пояснення свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , які вказали на те, що безпосередньо працювали електромонтерами у TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» та 26.06.2019 року разом з потерпілим ОСОБА_4 виконували роботи згідно Договору підряду укладеному між ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРИНГ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВБУДМАЙСТЕР». Ці ж обставини підтверджуються пояснювальною запискою написаною 09.09.2020 року директором TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_11, де по суті події він пояснив, що робітники його підприємства, а саме ОСОБА_16 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 виконували комплекс електромонтажних робіт, згідно вище зазначеного Договору підряду.

Цей факт дає підстави стверджувати, що усі працівники, зокрема ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , та в тому числі і потерпілий ОСОБА_8 були фактично співробітниками TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР».

Крім того, суд вважає необхідним зазначити про те, що відповідно до оскаржуваного акта, 18.01.2019 року з ОСОБА_4 у Філії КП "Київпастранс" Куренівське ТРЕД було проведено вступний інструктаж та допущено до роботи, про що є підпис особи, що інструктувала.

Також, суд звертає увагу на те, що не оформлення належним чином документів на працевлаштування ОСОБА_4 , не спростовує факт того, що померлий дійсно працював на підприємстві і не спростовує те, що даний нещасний випадок із громадянином ОСОБА_4 є таким, що пов`язаний з виробництвом.

З огляду на викладене, суд вважає, що на підставі пп. 1, 2 п. 52 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, та керуючись п. 34 Порядку, за результатами голосування Комісія зі спеціального розслідування, дійшла правильного висновку, що нещасний випадок із громадянином ОСОБА_4 є таким, що пов`язаний з виробництвом, а відтак у потерпілих осіб є право звернутися за відшкодуванням шкоди за рахунок коштів Фонду соціального страхування України, у зв`язку із чим, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, зважаючи на встановлені під час розгляду справи обставини, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи не підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 265, 268, 273, 353-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору: ОСОБА_3 , про скасування акта - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Повний текст рішення виготовлено 18.09.2023 року.

Суддя: