ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5819/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 року Дарницький районний суд міста Києва в складі :

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Уляницькою М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом поданим адвокатом Мігашком Валентином Євгеновичем в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у липні 2023 року адвокат Мігашко Валентин Євгенович звернувся до Дарницького районного суду міста Києва в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) із позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач, ОСОБА_2 ) про розірвання шлюбу. Вимоги вмотивовані тим, що спільне життя сторін не склалось, вони мають різні погляди на сімейне життя. Сторони втратили почуття любові та взаєморозуміння, вони не ведуть спільне господарство, а шлюб існує лише формально.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано судді Гусак О.С.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 липня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження з викликом учасників справи в судове засідання.

9 серпня 2023 року від представника відповідача - адвоката Михальчук Ольги Вікторівни надійшов відзив зі змісту якого вбачається, що шлюб між сторонами фактично припинив існувати ще в 2021 році, сторони втратили взаєморозуміння, взаємоповагу, мають різні погляди на шлюб, сім`ю, розподілення поваги, принципи моралі та поведінки. Зазначила, що дитина проживає разом з матір`ю. Просила позов задовольнити.

У судове засідання призначене на 7 вересня 2023 року сторони повідомлені належним чином не з`явились. Представник позивача просив проводити розгляд справи за їх відсутності, вимоги підтримав, просив задовольнити. Представник відповідач просила справу розглядати за відсутності відповідача та її представника, позовні вимоги визнала, просила задовольнити.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 21 травня 2016 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 784.

Сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із позовної заяви вбачається, що шлюбні відносини між сторонами не склались, проживають окремо, мають протилежні погляди на життя, втратили почуття любові і поваги. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя і збереження сім`ї із відповідачем неможливе і не відповідає його інтересам.

Згідно із статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Відповідно до частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Отже зважаючи на те, що відповідач визнала позов, і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Згідно частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

У відповідності до ч. 1 ст. 141, ч. 1 ст. 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

На підставі статтей 110-112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 21 травня 2016 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 784 між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ), розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову за квитанцією № 59049 від 4 липня 2023 року, що складають 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Гусак