ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2922/23
Провадження № 2/362/1549/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

13 вересня 2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

з участю секретаря - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором найму житла,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до Васильківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_1 заборгованість з орендної плати в розмірі 59572,00 гривень, індекс інфляції 4126,89 гривень та 3% річних 658,35 гривень та стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_1 заборгованість з оплати комунальних послуг в розмірі 5031,51 грн. а саме: послуга за розподіл (доставку) природного газу в розмірі 2145,33 гривень, послуга за спожитий природний газ в розмірі 899,94 гривень; послуга за спожиту електричну енергію в розмірі 1986,24 гривень.

Позов обґрунтований тим, що починаючи з 01 січня 2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 було досягнуто домовленості про передачу в найом будинок АДРЕСА_1 , який належить позивачу на праві приватної власності, що підтверджується з реєстру прав власності на нерухоме майно № 16030412 від 24.09.2007р., який до позовної заяви.

Розпискою від 24.02.2022р., відповідач 1 підтверджує про наявність грошових зобов`язань перед позивачем, щодо сплати заборгованості з орендної плати за січень місяць - 8556,00 грн., за лютий місяць 2022 року - 6016,00грн., а всього 14 572,00 грн. та зобов`язувався сплатити заборгованість по 10 березня 2022 року.

Крім того, враховуючи, що відповідачі за умовами договору від 24.02.2022 року зобов`язані сплачувати позивачу вартість спожитого природного газу, але свого обов`язку не виконують то стягненню з відповідачів підлягає сума в розмірі 899,94 гривень, що виникла станом на 30.04.2022р. на користь АТ «Київоблгаз Збут».

Станом на момент підписання договору найму Позивач на виконання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії приєдналася до умов публічного договору про постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП, від 14.03.2018 N 312 з відповідними персоніфікованими даними споживача (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) з врахуванням ст.ст.633.634.642 ЦК України.

З липні місяці 2022 року, по особовому рахунку № НОМЕР_1 , після зняття контрольних з лічильника станом на 30.07.2022р. позивачу нараховано 1822,08 грн. на показник лічильника 8112 кВт., що підтверджується рахунком № НОМЕР_2 за липень 2022р.

Станом на 30.11.2022 року по особовому рахунку № НОМЕР_1 за позивачем рахується заборгованість на суму 1983,24 грн., що підтверджується рахунком № НОМЕР_3 від 30.11.2022р. за листопад 2022р. на показник 8226 кВт.

Враховуючи, що відповідачі за умовами договору від 24.02.2022 року зобов`язані сплачувати позивачу вартість спожитої електричної енергії, але свого обов`язку не виконують в повному обсязі то стягненню з відповідачів підлягає сума в розмірі 1986,24, що виникла станом на 30.11.2022р.

В судове засідання сторони не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно. Рекомендоване повідомлення про вручення відповідачам ухвали про відкриття провадження у справі з призначенням судового розгляду відповідачам вручено особисто.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

01 січня 2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 було досягнуто домовленості про передачу в найом будинок АДРЕСА_1 , який належить позивачу на праві приватної власності, що підтверджується з реєстру прав власності на нерухоме майно № 16030412 від 24.09.2007р., який до позовної заяви.

Розпискою від 24.02.2022р., відповідач 1 підтверджує про наявність грошових зобов`язань перед позивачем, щодо сплати заборгованості з орендної плати за січень місяць - 8556,00 грн., за лютий місяць 2022 року - 6016,00грн., а всього 14 572,00 грн. та зобов`язувався сплатити заборгованість по 10 березня 2022 року.

Крім того, враховуючи, що відповідачі за умовами договору від 24.02.2022 року зобов`язані сплачувати позивачу вартість спожитого природного газу, але свого обов`язку не виконують то стягненню з відповідачів підлягає сума в розмірі 899,94 гривень, що виникла станом на 30.04.2022р. на користь АТ «Київоблгаз Збут».

Станом на момент підписання договору найму Позивач на виконання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії приєдналася до умов публічного договору про постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП, від 14.03.2018 N 312 з відповідними персоніфікованими даними споживача (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) з врахуванням ст.ст.633.634.642 ЦК України.

З липні місяці 2022 року, по особовому рахунку № НОМЕР_1 , після зняття контрольних з лічильника станом на 30.07.2022р. позивачу нараховано 1822,08 грн. на показник лічильника 8112 кВт., що підтверджується рахунком № НОМЕР_2 за липень 2022р.

Станом на 30.11.2022 року по особовому рахунку № НОМЕР_1 за позивачем рахується заборгованість на суму 1983,24 грн., що підтверджується рахунком № НОМЕР_3 від 30.11.2022р. за листопад 2022р. на показник 8226 кВт.

Враховуючи, що відповідачі за умовами договору від 24.02.2022 року зобов`язані сплачувати позивачу вартість спожитої електричної енергії, але свого обов`язку не виконують в повному обсязі то стягненню з відповідачів підлягає сума в розмірі 1986,24, що виникла станом на 30.11.2022р.

Згідно з вимогами статті 625 Цивільного кодексу України - боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 626 Цивільного кодексу України - договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною першою статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з вимогами частини першої статті 628 Цивільного кодексу України - зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 810 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Підстави, умови, порядок укладення та припинення договору найму житла, що є об`єктом права державної або комунальної власності, встановлюються законом. До договору найму житла, крім найму житла, що є об`єктом права державної або комунальної власності, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 815 Цивільного кодексу України - наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач не має права провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за найм житла. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму.

Згідно з вимогами частини першої-третьої статті 820 Цивільного кодексу України - розмір плати за найм житла встановлюється у договорі найму житла. Якщо законом встановлений максимальний розмір плати за найм житла, плата, встановлена у договорі, не може перевищувати цього розміру. Одностороння зміна розміру плати за найм житла не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Наймач вносить плату за найм житла у строк, встановлений договором найму житла. Якщо строк внесення плати за найм житла не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця.

Статтею 546 Цивільного кодексу України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Відповідно до статті 547 Цивільного кодексу України - правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Згідно з вимогами статті 548 Цивільного кодексу України - виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. Недійсне зобов`язання не підлягає забезпеченню. Недійсність основного зобов`язання (вимоги) спричиняє недійсність правочину щодо його забезпечення, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Недійсність правочину щодо забезпечення виконання зобов`язання не спричиняє недійсність основного зобов`язання.

Неустойкою, (штрафом, пенею) відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки, згідно з вимогами статті 551 Цивільного кодексу України може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Порушенням зобов`язання, згідно з вимогами статті 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини першої статі 611 Цивільного кодексу України - у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:

1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;

2) зміна умов зобов`язання;

3) сплата неустойки;

4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Частинами першою-другою статті 612 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Відповідно до статті 623 Цивільного кодексу України - боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. 3. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. 4. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Частиною першою статі 624 Цивільного кодексу України зазначено: якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.

Згідно з вимогами статті 625 Цивільного кодексу України - боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У зв`язку з тим, що в судовому засіданні не спростовано факт укладення договору оренди житлового приміщення, суд вважає за необхідне задоволити позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за сплату орендної плати та комунальних платежів, розмір яких зазначено в позовній заяві.

Також, у відповідності до статті 625 Цивільного кодексу України підлягають стягненню з відповідача інфляційні витрати та 3 відсотки річних.

Судовий збір, відповідно до частини першої-другої статті 141 ЦПК України, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Приймаючи до уваги задоволення позовних вимог, суд вважає за доцільне стягнути із відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 1084,34 грн.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов - задоволити повністю.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_1 заборгованість з орендної плати в розмірі 59572,00 гривень, індекс інфляції 4126,89 гривень та 3% річних 658,35 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_1 заборгованість з оплати комунальних послуг в розмірі 5031,51 грн. а саме: послуга за розподіл (доставку) природного газу в розмірі 2145,33 гривень, послуга за спожитий природний газ в розмірі 899,94 гривень; послуга за спожиту електричну енергію в розмірі 1986,24 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 по 542,17 грн. з кожного в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Ковбель