Провадження № 2/161/3691/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову

14 вересня 2023 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Гринь О. М.,

за участю секретаря судових засідань Жежерун Д. А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

28 серпня 2023 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою судді від 29 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 11 вересня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

13 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову в цій справі.

Заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що квартира АДРЕСА_1 належить їй та відповідачу на праві спільної сумісної власності, адже набута ними в шлюбі. Вказане нерухоме майно є об`єктом поділу майна подружжя та є предметом спору в цій справі. Звертаючись до суду з позовом про поділ майна подружжя, вона просить виділити у власність відповідача ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 та стягнути з ОСОБА_2 в її користь грошову компенсацію половини вартості цієї квартири. Тож, у разі задоволення її позовних вимог існують достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду, внаслідок чого будуть порушені її права як співвласника майна. Заявник вказує, що відповідач позбавив її можливості проживати у спірній квартирі, заявляючи що ця квартира є його особистою власністю. Також заявник вважає, що до вирішення спору по суті є підстави для вжиття заходів забезпечення позову з метою запобігти подальшого відчуження спірної квартири, адже такі дії можуть утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову в цій справі.

На підставі наведеного заявник просить забезпечити позов шляхом встановлення заборони ОСОБА_2 у будь-який спосіб відчужувати квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Учасники справи в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду заяви.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали позову та заяви про забезпечення позову дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також заборона вичиняти певні дії.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Подібних висновків дійшла Велика Палати Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Суд установив, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано 06 вересня 2022 року за ОСОБА_2 , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Шлюб між сторонами зареєстрований 17 травня 2013 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а. с. 6).

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 вересня 2023 року шлюб між сторонами розірвано. Станом на дату розгляду заяви про забезпечення позову рішення суду про розірвання шлюбу між сторонами не набрало законної сили.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд враховує, що між сторонами дійсно виник спір з приводу поділу майна подружжя, предметом спору між сторонами є нерухоме майно (квартира), титульним власником якого є відповідач. Також суд ураховує ціну позову, зміст позовних вимог, зокрема, на вирішення суду заявлена вимога про поділ майна подружжя шляхом стягнення з відповідача в користь позивача компенсації за половину спірного майна. Між конкретним заходом забезпечення позову, який просить вжити заявник, і предметом позовних вимог наявний зв`язок, такий захід забезпечення позову спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Запропонований позивачем захід забезпечення позову дозволить попередити потенційні труднощі під час виконання рішення суду за результатами розгляду цієї справи. Невжиття заходів забезпечення позову, у випадку його задоволення можуть ускладнити виконання рішення суду.

Заборона відповідачу відчужувати спірне нерухоме майно забезпечить збалансованість інтересів сторін рівним чином до ухвалення остаточного рішення в цій справі.

Здійснюючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку, що заборона відчужувати спірне нерухоме майно як вид забезпечення позову є співмірним з позовними вимогами.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, вони застосовуються на час розгляду справи.

З наведених мотивів, враховуючи предмет позову та суб`єктний склад спірних правовідносин, обґрунтування позову та заяви про забезпечення позову, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 149-150, 153, 244, 259-261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задовольнити.

Заборонити ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо відчуження квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалу до негайного виконання направити Луцькому відділу державної виконавчої служби у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (адреса місцезнаходження: 43001, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, 27-А).

Про результати виконання ухвали повідомити Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Стягувач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 );

Боржник: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області О. М. Гринь