ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 534/88/23 Номер провадження 22-ц/814/3389/23Головуючий у 1-й інстанції Морозов В.Ю. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Обідіна О.І., Чумак О.В.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у м.Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»

на рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 13 березня 2023 року, постановлене суддею Морозовим В.Ю.,

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

19.01.2023 АТ КБ «ПриватБанк» звернулося в суд із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 02.07.2008. Заявлені вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем кредитних зобов`язань у порядку та строки, визначені умовами кредитного договору. Просить стягнути із відповідача заборгованість за кредитом станом на 20.12.2022 у розмірі 57 093,15 грн., із яких: 48 871,24 грн. заборгованість за тілом кредиту; 8 221,91 грн. заборгованість за простроченими відсотками; а також 2 684,00 грн. судового збору.

Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 13.03.2023 у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовлено з підстав його недоведеності та необґрунтованості.

Не погодившись із указаним судовим рішенням, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення міського суду та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що 02.07.2008 відповідач пройшов ідентифікацію, підписавши анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, тим самим погодивши умови кредитування. Такі правила та умови є публічною офертою, а долучений до позову їх примірник відповідає редакції, чинній на момент укладення такого правочину.

На підставі підписаної анкети-заяви відповідачу 02.07.2008 відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку зі встановленим лімітом. Здійснення транзакцій за допомогою платіжної кредитної картки відображено у виписці по рахунку, наявній у справі.

19.10.2021 за рахунком відповідача здійснено переказ коштів. Транзакції були підтверджено 3Dsecure (код), який надсилався на фінансовий телефон відповідача. Тоді як вчинення оспорюваних фінансових операцій шляхом несанкціонованого доступу до фінансового номеру відповідача не підтверджено жодними доказами.

Наголошу, що переказ коштів можливо здійснити лише за допомогою використання фінансового номеру телефону та іншої особистої інформації (даних по карті, ПІН коду, паролів входу у Приват24), що відповідно до п.3 розділу VІ Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання», не звільняє особу від відповідальності за здійснення платіжної операції. Така позиція узгоджується із практикою Верховного Суду, викладеною у постанові від 10.04.2019 у справі №524/3979/16.

Із наведених підстав вважає, що зняття коштів стало можливим у зв`язку із розголошенням відповідачем конфіденційних даних третім особам, а здійснення оспорюваних операцій відбулося до моменту його звернення до банку задля блокування його рахунку, а тому останній не повинен нести відповідальність за дану операцію.

Вважає, що наявність кримінального провадження не може бути підставою для звільнення позичальника від обов`язку належного виконання зобов`язання щодо повернення кредитних коштів.

02.06.2023 до Полтавського апеляційного суду надійшов відзив відповідача на апеляційну скаргу, яку просить залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, як законне та обґрунтоване.

07.07.2023 до Полтавського апеляційного суду надійшли письмові пояснення позивача на спростування доводів відзиву.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що 02.07.2008 ОСОБА_1 звернувся до ПриватБанк із заявою б/н про надання кредиту. У заяві позичальник висловив згоду із тим, що ця заява разом із Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між ним та банком договір про надання банківських послуг./а.с.32/

Передувало укладенню такого договору підписання позичальником паспорту споживчого кредиту/а.с.34-36/; а його обізнаність із умовами кредитування підтверджена довідкою про умови кредитування з використання кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», якою визначено: тип карти - MasterCard Mass; тип кредитної лінії - відновлювальна; пільговий період - до 55 днів; валюта - UAN/USD; базова % ставка на місяць: UAN - 2,5%, USD - 1,5%; розмір щомісячних платежів - 7% від заборгованості, але не менше 50,00 грн./10$ та не більше залишку заборгованості; строк внесення щомісячних платежів - до 25 числа./а.с.33/

До кредитного договору банк додав Витяг із Умов та Правил надання банківських послуг. У загальних положеннях Умов і правил надання банківських послуг у ПриватБанку у редакції, чинній на момент списання грошових коштів визначено, що фінансовий номер телефону клієнта - це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть проводитись фінансові операції. Підтверджується клієнтом під час активації продукту за допомогою POS-терміналу у відділенні банку, в банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН-коду картки і СМС-паролем, а також в Приват24 (у разі зміни логіна користувача).

Підпунктом 1.1.2.1.10 Умов і правил передбачено, що уразі втрати клієнтом фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних таких осіб клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення банку. На підставі звернення клієнта про зазначений факт банк знімає з номера телефону клієнта ознаку «Фінансовий» та блокує акаунт клієнта в системі «Приват24» з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками клієнта.

Відповідно до підпункту 2.1.4.5.1 Умов і правил клієнт зобов`язаний не передавати картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим договором, або що суперечать чинному законодавству.

Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення картки, доступу третіх осіб до картки, у тому числі до інформації, нанесеної на неї (підпункт 2.1.4.5.2 Умов і правил).

Згідно з підпунктом 2.1.4.5.8 Умов і правил у разі втрати/крадіжки фінансового номеру телефону або зміни номера телефону, який є фінансовим, клієнт зобов`язується негайно інформувати банк.

Відповідно до підпункту 2.1.4.5.6 Умов і правил клієнт зобов`язаний інформувати банк та правоохоронні органи про факти втрати картки, ПІНу або отримання інформації про їх незаконне використання. При настанні вищевказаних випадків необхідно звернутися у відділення банку або за телефоном 3700 (безкоштовно по Україні), НОМЕР_1 (для VIP-клієнтів), НОМЕР_2 (для дзвінків із-за кордону).

Згідно з підпунктом 2.1.4.7.1 Умов і правил клієнт має право здійснювати операції за допомогою безконтактного платіжного інтерфейсу (платіжні операції, у тому числі зняття готівки, отримання інформації про наявність грошових коштів на його рахунках без присутності картки в банкоматі тощо).

Процедура ідентифікації клієнта, який бажає скористатися безконтактним платіжним інтерфейсом, здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені між банком та клієнтом (фінансовий номер телефону клієнта, ПІН(у випадку, якщо встановлений на рахунку клієнта), одноразові (динамічні) паролі, QR-код, в тому числі сформований за допомогою системи інтернет-банкінгу, CVV/CVCкодів, тощо) (підпункт 2.1.4.7.2 Умов і правил).

Підпунктом 2.1.4.11.1 Умов і правил передбачено, що у випадку втрати картки/ПІНу/постійного пароля/одноразових паролів/мобільної сім-картки із фінансовим номером телефону клієнта або виникнення у клієнта підозри, що картка/ПІН/постійний пароль/одноразові паролі/фінансовий номер телефону могли бути втрачені, або виникнення ризику несанкціонованого використання картки/ПІНу/постійного пароля/одноразових паролів/фінансового номера телефону клієнт негайно зобов`язаний виконати одну з таких дій:

- звернутися до відділення банку, в чат-онлайн або за телефоном: 3700 (безкоштовно по Україні), НОМЕР_1 (для VIP-клієнтів), НОМЕР_2 (для дзвінків із-за кордону) і заявити про такий факт;

- якщо картка підключена до послуги «Інформування про транзакції», виконати дії, необхідні для блокування картки відповідно до інструкцій з використання послуги;

- якщо картка підключена до системи «Приват24» виконати дії, необхідні для блокування картки відповідно до інструкцій з використання системи «Приват24».

Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних (підпункт 2.1.4.12.3 Умов і правил).

Згідно з підпунктом 2.1.4.12.5 Умов і правил клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, у разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Відповідно до підпункту 2.1.4.12.9 Умов і правил клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки картки у стоп-лист платіжною системою./а.с.37-42/

За змістом виписки АТ КБ «ПриватБанк» №б/н по картці № НОМЕР_3 , 19.10.2021 вчинено операцію щодо списання коштів: 46 666,00 грн. «розваги: PAYPOINT, Kyiv»; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 5,01 грн. - переказ на свою «Скарбничку»; 24,99 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live London; 100,00 грн. - покупка; 4,00 грн. - переказ на свою «Скарбничку»./а.с.56-109/

Згідно наданого банком розрахунку заборгованість відповідача за договором №б/н від 02.07.2008 станом на 20.12.2022 становить 57 093,15 грн. та складається із: 48 871,24 грн. заборгованість за тілом кредиту; 8 221,91 грн. заборгованість за простроченими відсотками./а.с.8-28/

20.10.2021 ОСОБА_1 звернувся до ВП №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП у Полтавській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, а саме, що 19.10.2021 близько 10-38 год. невстановлена особа, шляхом обману заволоділа грошовими коштами, чим спричинила ОСОБА_1 матеріальну шкоду. Відомості за цією заявою внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000396./а.с.135/

29.10.2021 ОСОБА_1 звернувся до ПриватБанк із заявою щодо повернення коштів, незаконно списаних 19.10.2021 близько 11-00 год., а саме: із картки № НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) - 11 888,00 грн.; із кредитної картки № НОМЕР_6 (

НОМЕР_7 ) - 46 902,38 грн./а.с.136,137/

23.11.2021 ПриватБанк надано відповідь на звернення ОСОБА_1 наступного змісту. Так, встановлено, що 19.10.2021 за рахунком позичальника здійснений переказ коштів. Транзакція була підтверджена 3Dsecure (код), який надсилався на його фінансовий телефон. Роз`яснено, що чинним законодавством не надано повноважень банку здійснювати повернення проведеного переказу. Тому банк не може повернути переказані кошти./а.с.138/

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, міський суд виходив із того, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив правоохоронні органи про цей факт.

Апеляційний суд із такими висновками суду першої інстанції не погоджується, оскільки вони не відповідають фактичним обставинам справи та нормам процесуального і матеріального права, які підлягають застосуванню. При цьому апеляційний суд враховує наступне.

Відповідно до п.14.12 ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи.

Згідно п.14.16. ст.14 цього Закону, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Відповідно до п.п.5, 6, 7, 8 розділу VI Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням» затвердженого Постановою НБУ «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» від 05.11.2014 №705, користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції які не виконувалися користувачем. Після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, користувач зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором.

До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, емітент зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. У разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки Емітент негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Згідно із п.9 розділу VI указаного Положення, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача,крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

За змістом статті 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Згідно принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Цивільного процесуального кодексу в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Відповідно до вимог статей 12, 13, 81 ЦПК України, обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Із огляду на наведені норми матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає хибними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи висновки суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позову з посиланням на недоведеність вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які б сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою.

Матеріалами справи підтверджено, що 19.10.2021 із кредитної картки № НОМЕР_6 ( НОМЕР_7 ) вчинено операції щодо списання коштів на загальну суму 46 902,38 грн., а саме: 46 666,00 грн. «розваги: PAYPOINT, Kyiv»; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 28,31 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live Mountain View; 5,01 грн. - переказ на свою «Скарбничку»; 24,99 грн. - цифрові товари: Google TikTok Live London; 100,00 грн. - покупка; 4,00 грн. - переказ на свою «Скарбничку».

Доказів, що саме третіми особами, а не позичальником, знято кредитні кошти, матеріали справи не містять, тоді як їх списання підтверджено 3Dsecure (код), який надсилався на фінансовий телефон відповідача. Підтвердження здійснення платежу надходило у додаток Приват 24 ОСОБА_1 і лише після коректної авторизації клієнта, правильного введення логіну та паролю, у Приват 24 та підтвердження клієнтом платежу до банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого банк здійснює переказ коштів.

При цьому, апеляційний суд враховує, що саме на відповідача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком у результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.

За наслідками звернення позичальника до кредитодавця належні йому картки були заблоковані. Проте до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а тому банк не несе відповідальності за збитки від операцій, здійснених до цього повідомлення.

Наявність кримінального провадження по факту шахрайських дій невідомих осіб в силу презумпції невинуватості не може свідчити про вчинення злочину відносно ОСОБА_1 до ухвалення вироку, яким такі обставини будуть встановлені.

Апеляційний суд враховує, що з огляду на положення ст.1166 ЦК України, за наявності доведеного факту шахрайських дій з незаконного використання кредитних коштів, спричинена ОСОБА_1 шкода повинна відшкодовуватися винною особою, а не позивачем.

Таким чином, суд першої інстанції, внаслідок неправильного застосування норм матеріального права, дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позовних вимог з наведених вище підстав, а також з підстав його недоведеності та необґрунтованості.

Так, за змістом частин першої та другої статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина перша статті 634 ЦК України).

У постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №572/1169/17 указано, що у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розробляє підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

У спірних правовідносинах АТ КБ «ПриватБанк» заявлено позов до позичальника про стягнення заборгованості за кредитним договором, оформленим у вигляді заяви про приєднання до умов правил надання банківських послуг від 02.07.2008.

Обґрунтовуючи право вимоги за цим позовом банк посилався на Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанк, як невід`ємну частину спірного договору.

Однак зазначені документи не підтверджують погодження між сторонами умов кредитування. Матеріали справи не містять доказів того, що саме ці Умови та правила розумів відповідач, ознайомившись і погодившись із ними, підписуючи заяву від 02.07.2008, яка містить виключно його персональні дані, а також, що указані документи на момент отримання відповідачем банківської картки взагалі містили умови щодо сплати процентів, неустойки (пені, штрафів), а, отже, не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.

Крім того, не може бути належним доказом роздруківка із сайту, оскільки такий доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що узгоджується із висновком Верховного суду України, викладеному в постанові від 11.03.2015 (провадження №6-16цс15) та не спростовано позивачем при розгляді даної справи.

Натомість приєднаний до справи паспорт споживчого кредиту передує укладенню договору, а тому не є належним доказом на підтвердження погодження позичальником істотних умов кредитування. Натомість у справі наявна довідка про умови кредитування з використання платіжної картки «Кредитка Універсальна» 55 днів пільгового періоду», підписана позичальником, якою підтверджено його обізнаність із суттєвими умовами кредитування, зокрема, щодо розміру базової відсоткової ставки і відповідальності сторін за порушення зобов`язання.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» підлягає задоволенню, а рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 13.03.2023 скасуванню із постановленням нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, пропорційно до задоволених позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» (100%), на користь останнього з ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати за подачу позову в розмірі 2 684, грн. та 4 026, грн. за апеляційну скаргу , а всього 6710,00 грн.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, п.п.3,4 ч.1 ст.376, ст.ст.381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити.

Рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 13 березня 2023 року- скасувати та постановити нове, яким позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_8 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ) заборгованість за кредитним договором №б/н від 02 липня 2008 року станом на 20 грудня 2022 року у розмірі 57 093 (п`ятдесят сім тисяч дев`яносто три) грн. 15 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати у розмірі 6 710,00 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.09.2023.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді О.І. Обідіна

О.В. Чумак