Дата документу 11.09.2023Справа № 643/2421/22
Провадження № 2/554/5043/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позову без руху

11.09.2023року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Материнко М.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи:приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Купровська Яна Миколаївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Міссіяж Олена Анатоліївна, служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання недійсними договорів купівлі-продажу квартири,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебувала вищевказана цивільна справа.

16.02.2022року ОСОБА_5 звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом, в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.07.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Купровською Я.М., по реєстровому номеру № 492, між ОСОБА_3 і ОСОБА_4 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.09.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Міссіяж О.А., по реєстровому номеру № 1841, між ОСОБА_4 і ОСОБА_2 .

Відповідно до розпорядження Верховного суду від 08.03.2022 року № 2/0/9- 22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» , змінено територіальну підсудність справ Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Вищевказана цивільна справа надійшла до Октябрського районного суду м. Полтави та була розподілена на суддю Материнко М.О.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 19.06.2023 року вказану позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків.

На адресу суду 20.07.2023року від ОСОБА_1 надійшла уточнююча позовна заява.

Як вбачається з уточнюючої позовної заяви позивач не усунув недоліки які зазначені в ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави від 19.06.2023 року.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 24.07.2023 року вказану позовну заяву повторно залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків.

На адресу суду 16.08.2023року від ОСОБА_1 надійшла уточнююча позовна заява в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.07.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Купровською Я.М., по реєстровому номеру № 492, між ОСОБА_3 і ОСОБА_4 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.09.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Міссіяж О.А., по реєстровому номеру № 1841, між ОСОБА_4 і ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт(документ) НОМЕР_1 , код НОМЕР_2 право власності в порядку спадкування за законом на частину трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

В даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу приписів п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 481, 00 грн.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем в уточнюючій позовній заяві на виконання ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 24.07.2023 року, заявлені три вимоги немайнового характеру, а саме:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.07.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Купровською Я.М., по реєстровому номеру № 492, між ОСОБА_3 і ОСОБА_4 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 від 10.09.2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Міссіяж О.А., по реєстровому номеру № 1841, між ОСОБА_4 і ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт(документ) НОМЕР_1 , код НОМЕР_2 право власності в порядку спадкування за законом на частину трьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Таким чином, за звернення до суду з даним позовом позивач мав сплатити судовий збір в сумі 2977,20 грн.

При цьому, суд зазначає, що додана заявником квитанція № 8309 від 17 липня 2023 року на 1984,80 грн. платник ОСОБА_1 .

Як вбачається, позовна заява оформлена без дотримання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме позовна заява не містить: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі - за подання позовної заяви немайнового характеру за кожну позовну вимогу. Натомість, до позовної заяви додано лише одну квитанцію про сплату судового збору в сумі 1984,80 грн., в той час як заявлено три позовні вимоги.

За таких обставин суд дійшов висновку, що всупереч приписів частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивачем не надано належних доказів на підтвердження сплати судового збору.

При цьому, суд звертає увагу на те, що в силу приписів ч. ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За звернення до Октябрського районного суду м. Полтави з позовом/заявою судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/Шевченків р-н/ 22030101 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959255 Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувача UA0016722 Код класифікації доходів бюджету 22030101. Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Октябрський районний суд м. Полтави (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Разом з тим, в порушення вищевказаних вимог процесуального права, позивачем не надано до суду оскаржуваних договорів, як і не надано клопотання про їх витребування.

Згідно з частинами 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи:приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Купровська Яна Миколаївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Міссіяж Олена Анатоліївна, служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання недійсними договорів купівлі-продажу квартири - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.О. Материнко