15.09.2023 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/6608/23
Провадження № 2/644/2468/23
УХВАЛА

іменем України

15 вересня 2023 року суддя Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шевченківської селищної ради

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Гоптівка Харківського району Харківської області.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження. Крім того, в п. 24 Постанови указано, що суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Крім цього, як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Так, позивач звертається до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , як спадкоємців, проте, в позові зазначає, що вони не бажають приймати спадщину. Зі змісту позовної заяви не вбачається, що відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заперечують щодо прийняття спадщини позивачем, а також до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження прийняття спадщини зазначеними особами. Крім того, в Постанові про відмову у вчиненні нотаріальних дій нотаріус вказує , що крім заяви ОСОБА_1 будь-яких інших заяв в шестимісячний термін щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 до нотаріальної контори не надходило.

За наведених обставин, позивачем необґрунтовано звернення до суду з вимогами до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки з поданої позивачем позовної заяви неможливо встановити спір про право.

Також, звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачем не додано документів про коло всіх спадкоємців після смерті ОСОБА_4 з метою визначення суб`єктного складу провадження та звернення до суду з позовом до належного відповідача.

Так, при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину за спадкодавця.

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину. Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Отже, позивачу потрібно уточнити коло осіб, які беруть участь у справі.

Крім того, в порушення вимог п.п. 7, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи складено для ОСОБА_5 , який не є стороною по справі та про якого в позові не йдеться.

В порушення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначена ціна позову, або вказівка на звернення до суду із позовом немайнового характеру.

Вказаний недолік може бути усунутий шляхом зазначення ціни позову або вказівки про те, що позов немайнового характеру.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Так, позивач у прохальній частині позовної заяви просить суд визначити позивачці додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Проте в Постанові про відмову у вчиненні нотаріальних дій нотаріус вказує, що ОСОБА_1 звернулася з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері і нотаріусом відмовлено саме у видачі свідоцтва про спадщину за заповітом. Тобто позов в цій частині не конкретизовано.

Крім того, слід зазначити, що частиною першою 1 ст.30 ЦПК України встановлено виключну підсудність для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, які пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Виходячи з аналізу зазначеного, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо…

В обґрунтування позову зазначено, що після смерті матері позивачки відкрилася спадщина на спадкове майно, що складається із земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 9,50 га, у межах згідно з планом, що розташована на території колишньої Безмятежненської сільської ради Куп`янського району Харківської області.

Тому в даному випадку застосовуються правила виключної підсудності, так як предметом спору у справі є право на отримання у власність земельної ділянки у порядку спадкування, і відповідно до положень ст. 30 ЦПК України даний позов повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна.

Однак, зі змісту позову та наданих до позову матеріалів не вбачається до території якої селищної ради відноситься територія колишньої Безмятежненської сільської ради , не зазначено кадастровий номер земельної ділянки, що позбавляє суд можливості встановити чи вірно звернулася позивачка з позовом за правилами виключної підсудності та може призвести до порушення норм щодо юрисдикції (підсудності).

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК України.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст.175, 177 ЦПК України, тому суддя залишає її без руху.

Керуючись статями175,177,185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шевченківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: зазначити докази, що підтверджують обставини, на які посилається сторона позивача; уточнити коло осіб, які беруть участь у справі; зазначити ціну позову або вказати про те, що позов немайнового характеру; зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення стороні позивача даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена стороні позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Попова