КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Поваляєвим Олегом Борисовичем на рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01 березня 2023 року у задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, 14 серпня 2023 року ОСОБА_3 - представник ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 серпня 2023 року вказану цивільну справу витребувано з Подільського районного суду м. Києва, яка надійшла 01 вересня 2023 року.

Дослідивши матеріали справи, апеляційним судом встановлено, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі представник позивачки просить поновити строк на апеляційне оскарження та зазначає, що копію рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 березня 2023 року він отримав лише 28 липня 2023 року, проте доказів на підтвердження вказаного, суду не надав.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як убачається з матеріалів справи, рішення Подільського районного суду м. Києва ухвалено 01 березня 2023 року, дата складання повного тексту не зазначена.

Згідно довідки Подільського районного суду м. Києва про помилку доставки електронного листа, копія рішення від 01 березня 2023 року направлялась на електронну пошту ОСОБА_3 , проте лист доставлено не було.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - представник ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку направив на адресу Київського апеляційного суду 14 серпня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, не надав обгрунтованого клопотання про його поновлення та доказів поважності причин його пропуску.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Виходячи з наведеного, апелянту слід звернутись до Київського апеляційного суду з обгрунтованим клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказати поважні причини його пропуску та надати докази на підтвердження зазначених обставин.

Крім того, апеляційна скарга оплачена судовим збором не в повному обсязі.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 523/4124/21 моральна шкода є втратою немайнового характеру, однак відшкодування моральної шкоди може відбуватися в майновій (грішми, іншим майном) або немайновій формах (публікація спростування недостовірної інформації, публікація рішення суду у засобах масової інформації, інші форми відновлення морального стану особи).

Отже, за змістом частини третьої статті 23 ЦК України позовна вимога про відшкодування моральної шкоди стає майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому або іншому майновому вимірі, правовим наслідком відшкодування якої є грошове або інше майнове стягнення на користь позивача (стягнення грошових коштів, витребування майна, визнання права на майно тощо).

Таким чином, вимога про відшкодування моральної шкоди у спорі щодо відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, визначена у грошовому вимірі, стає майновою вимогою, отже, судовий збір за таку вимогу підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Виходячи з наведеного, за подання позовної заяви слід було сплатити судовий збір у розмірі 8 709 грн 24 коп.

Відповідно до п. 6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з наведеного, за подання даної апеляційної скарги слід було сплатити судовий збір у розмірі 13 063 грн 86 коп. Оскільки ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 11 563 грн 90 коп., то їй необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 499 грн 96 коп.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати обгрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарженні із зазначенням поважності причин його пропуску та документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 354, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Поваляєвим Олегом Борисовичем на рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 березня 2023 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник