26.07.2023 Справа № 756/9360/23
Справа №756/9360/23
Провадження №2-о/756/435/23
У Х В А Л А

26 липня 2023 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,

в с т а н о в и в:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та встановлення над ним опіки.

Перевіривши матеріали заяви дійшов висновку, що заявнику слід повернути заяву без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Так, заява про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені главою 2 розділу ІV ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

У поданій заяві ОСОБА_1 зазначено, що ОСОБА_2 особа, стосовно якої просить вирішити питання щодо визнання недієздатною, є вітчимом заявника.

При цьому, відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Коло близьких родичів, які можуть звертатися до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною у статті 296 ЦПК України не визначено.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий правовий висновок висловлено Верховним Судом в постановах від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17, від 23 квітня 2020 року у справі №686/8440/16-ц.

Суд звертає увагу на те, що щодо переліку «близьких родичів» у вказаному рішенні Конституційного Суду України, останній зазначив перелік близьких родичів, а саме «близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба)».

Разом з цим, ОСОБА_1 не надав жодного документа на підтвердження того, що ОСОБА_2 приходиться йому вітчимом і перебуває у шлюбних відносинах з ОСОБА_3 .

Також заявником не надано підтверджуючих доказів того, що він є членом сім`ї ОСОБА_3 і приходиться їй сином.

Таким чином системний аналіз зазначених вище норм законодавства та наданих суду документів не підтверджує, що ОСОБА_1 є членом сім`ї ОСОБА_2 чи його близьким родичем, незалежно від їх спільного проживання, а відтак і особою, уповноваженою на звернення до суду з даною заявою.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не належить до обмеженого переліку осіб, які відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України мають право звернутись до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатним, дійшов висновку про відмову у відкритті провадження за поданою заявою.

Керуючись, ст. ст. 259, 260, 261, 296 ЦПК України -

п о с т а н о в и в:

У відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя