КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 756/7503/22
П О С Т А Н О В А

Іменем України

13 вересня 2023 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кашперської Т.Ц.,

суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А.,

за участю секретаря Мороз Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва в складі судді Тихої О.О., постановлену в м. Київ 16 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «ОМЕГА» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи,

в с т а н о в и в :

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, просив стягнути на свою користь з Департаменту патрульної поліції м. Києва 50000 грн. моральної шкоди, з АСК «ОМЕГА» 99703,64 грн., в тому числі пеню, інфляційні втрати, 3 % річних та витрати на експертизу в розмірі 5000 грн., моральну шкоду в розмірі 50000 грн., покласти на відповідачів судові витрати, винести окрему ухвалу щодо порушення вимог законодавства України працівниками АСК «ОМЕГА» під час розрахунку та виплати йому страхового відшкодування шкоди та щодо порушення оцінювачем ОСОБА_2 вимог законодавства України під час розрахунку матеріального збитку.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року позов залишено без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 , не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, без дотримання судом норм матеріального та процесуального права, а саме з порушенням вимог ст. 2, 6, 8, 10, 128, 130, 263 ЦПК України, просив скасувати ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, наводив зміст вищезазначених норм процесуального права, посилався на порядок здійснення судових викликів і повідомлень, вказував, що внаслідок порушення його прав та прав всіх учасників судового процесу та обов`язків судді, судом було вчинено умисно дії, які призвели до неповноти встановлення обставин, що мають значення для справи, і за такі протиправні дії суддя Тиха О.О., на його думку, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Вказував, що користуючись своїм правом, він буде змушений надати інформацію до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та скаргу до Вищої ради правосуддя з приводу грубих порушень суддею норм процесуального права під час розгляду справи № 756/7503/22, що унеможливило учасникам процесу реалізацію наданих їм прав, а саме дізнатись про точний час розгляду справи, що в свою чергу перешкодило всім учасникам процесу бути присутніми на судовому розгляду справи, що свідчить про неповагу до учасників процесу та службове недбальство з боку судді по відношенню до обов`язків судді, а також недопущення до розгляду справи його представника.

Наголошував, що суд першої інстанції всупереч ч. 4 ст. 10 ЦПК України не сприяв всебічному і повному з`ясуванню обставин справи та виніс ухвалу з порушенням ст. 128, 263 ЦПК України, яка є незаконною і необґрунтованою.

Відзивів на апеляційну скаргу у встановлений судом строк не надійшло.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що у вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом про стягнення матеріальної шкоди, пені, інфляційних втрат, 3 % річних та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки і затягуванням строків виплати (а. с. 1 - 89).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2022 року відкрито провадження по справі та визначено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, призначено перше судове засідання на 28 листопада 2022 року (а. с. 98).

На а. с. 105 наявна довідка Оболонського районного суду м. Києва від 28 листопада 2022 року про те, що фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, судове засідання відкладено на 19 січня 2023 року.

На а. с. 116 наявна довідка Оболонського районного суду м. Києва від 19 січня 2023 року про те, що судове засідання по справі № 756/7503/22 було перенесене на 28 лютого 2023 року в зв`язку з відсутністю електропостачання в суді.

На а. с. 148 наявна довідка Оболонського районного суду м. Києва від 28 лютого 2023 року про те, що в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді судове засідання по даній справі знято з розгляду.

Про дату, час та місце наступного судового засідання 26 квітня 2023 року учасники справи повідомлялися шляхом направлення судових повісток-повідомлень, в тому числі позивач ОСОБА_1 , який отримав судову повістку-повідомлення 01 квітня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 150).

В судовому засіданні 26 квітня 2023 року, проведеному за участі представника відповідача, було поставлено на обговорення питання про допуск представника позивача до розгляду в справі, ухвалою від 26 квітня 2023 року відмовлено ОСОБА_3 у допуску до участі в справі в якості представника позивача ОСОБА_1 (а. с. 156), в судовому засіданні оголошено перерву до 16 травня 2023 року.

Про дату, час та місце наступного судового засідання 16 травня 2023 року учасники справи повідомлялися шляхом направлення судових повісток-повідомлень, при цьому судова повістка-повідомлення, направлена на адресу позивача ОСОБА_1 , повернулася до суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 166), крім того, на а. с. 165 знаходиться довідка Оболонського районного суду м. Києва про доставку повідомлення у додаток «Viber», згідно якої повідомлення у додаток «Viber» щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 16.05.2023 16:30:00 по справі № 756/7503/22 від 26.04.2023 сформоване 26.04.2023 15:10:35 одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 , доставлено 26.04.2023 15:13:22.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року позов залишено без розгляду (а. с. 190 - 191).

Оцінюючи правильність висновків суду першої інстанції у взаємозв`язку з доводами апеляційної скарги і фактичними обставинами справи, апеляційний суд виходить із наступного.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Частиною першою статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно з частинами шостою, дев`ятою статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Тлумачення частини тринадцятої статті 128 ЦПК України свідчить про те, що повідомлення учасника про розгляд справи може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку лише за наявності відповідної письмової заяви учасника справи.

Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 177/547/16-ц (провадження № 61-48852св18), від 10 листопада 2021 року в справі № 756/13021/16-ц (провадження № 61-9424св21), від 14 червня 2023 року в справі № 447/3293/21-ц (провадження № 61-4352св 23).

Однак суд першої інстанції не звернув уваги на те, що матеріали справи не містять доказів отримання позивачем судової повістки про виклик до суду на 16 травня 2023 року.

Зокрема, конверт із повісткою на ім`я ОСОБА_1 повернуто до суду зі взаємовиключними відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 166).

Приписи ЦПК України не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» є доказом належного інформування позивача про час і місце розгляду справи. За змістом висновків Верховного Суду повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду (пункт 31 постанови від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц).

Враховуючи положення п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, відповідно до якої суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, суд першої інстанції мав враховувати взаємовиключні відмітки на поштовому конверті таким чином, щоб не зашкодити процесуальним правам учасника судового процесу, і виходити із того, що позивач не повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи. Разом із тим, про наявність такої другої підстави повернення судової кореспонденції, як закінчення терміну зберігання, суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не зазначив взагалі.

Враховуючи наведене, у суду першої інстанції не було підстав для врахування в оскаржуваній ухвалі правових висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 10 травня 2023 року в справі № 755/17944/18, відповідно до якої довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки з причин «адресат відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду і зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Наявна в матеріалах справи довідка Оболонського районного суду міста Києва від 26 квітня 2023 року про доставлення повідомлення у додаток «Viber» за вказаним в ній номером телефону не є належним повідомленням представника позивача ОСОБА_1 , оскільки не було передумов, передбачених частинами дев`ятою, тринадцятою статті 128 ЦПК України, для сповіщення учасника справи про судовий розгляд з використанням засобів мобільного зв`язку, так як позивач не звертався до місцевого суду з відповідними заявами про виклик його за допомогою таких засобів. Крім того, такий спосіб повідомлення, як надіслання судової повістки у мобільний додаток, не передбачений нормами чинного ЦПК України взагалі.

Виходячи з вищевикладеного, апеляційний суд не може погодитися з посиланнями суду першої інстанції на нерелевантні висновки Верховного Суду в постановах від 30 листопада 2022 року в справі № 759/14068/19 про те, що застосування судами альтернативних засобів комунікації не суперечать діючому законодавству та дозволяють досягти правової мети - інформування учасника справи, з огляду на те, що у наведеній постанові йдеться про чітко визначені ч. 6 ст. 128 ЦПК України засоби комунікації, а не будь-які на розсуд суду.

Зазначені обставини вказують на те, що позивач ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про розгляд справи судом першої інстанції, призначений на 16 травня 2023 року.

Враховуючи, що в даному випадку в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивача і його представника про час, дату і місце судового засідання, призначеного на 16 травня 2023 року, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції безпідставно залишив позов у даній справі без розгляду.

При цьому суд першої інстанції безпідставно послався на правові позиції, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року в справі № 800/547/17, постанові Верховного Суду від 18 березня 2021 року в справі № 911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

У даних справах встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, є різними, оскільки у справі № 800/547/17 Великою Палатою Верховного Суду не досліджувався порядок вручення судових повісток, встановлений ст. 128 ЦПК України, а перевірявся порядок дисциплінарного провадження щодо працівника прокуратури відповідно до вимог Закону України «Про прокуратуру», а у справі № 911/3142/19 рішення суду першої інстанції направлено на адресу відповідача рекомендованою кореспонденцією, проте повернуто до суду першої інстанції з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Апеляційний суд враховує, що обставин справи, які б свідчили про те, що позивач здійснює свої права та обов`язки недобросовісно, не встановлено. Позивач не відмовлявся в будь-який опосередкований спосіб від своїх вимог, в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази про втрату його інтересу до власної позовної заяви, натомість він направляв свого представника в судові засідання, який не був допущений до розгляду у справі з підстав відсутності у представника документів, які підтверджують його повноваження, а відтак, використаний судом першої інстанції процесуальний засіб у вигляді залишення позовної заяви без розгляду не є пропорційним досягнутій цілі обмеження права позивача на судовий захист.

Виходячи із вищевикладеного, висновки суду першої інстанції про обов`язок суду присікати недобросовісні дії позивача, залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі, є передчасними та помилковими, відтак ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року не можна вважати законною та обґрунтованою.

Разом із тим, апеляційний суд не погоджується з необґрунтованими доводами апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції вимог ст. 8, 10, 263 ЦПК України, неповне і невсебічне з`ясування обставин, що мають значення для справи, вирішення справи не у відповідності до Конституції України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, з огляду на те, що судом першої інстанції спір по суті не розглядався, і ухвала суду про залишення позову без розгляду, якою було завершено провадження у справі, не є тим видом судового рішення, яким закінчено розгляд спору по суті.

Апеляційний суд не може погодитися з необґрунтованими доводами апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції положень ст. 2, 6 ЦПК України, оскільки доказів прояву судом неповаги до честі і гідності усіх учасників судового процесу, порушення засад гласності і відкритості судового процесу, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом матеріали справи не містять і аргументи позивача в цій частині ґрунтуються на його особистих припущеннях.

Крім того, апеляційним судом не надається оцінка доводам апеляційної скарги, що процесуальні порушення, допущені судом першої інстанції, є підставою для дисциплінарного провадження відносно судді, оскільки такі питання не відносяться до компетенції апеляційного суду.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України, оскільки ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню, постановлена із порушенням норм процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 379, 381, 382, 389 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 14 вересня 2023 року.

Головуючий: Кашперська Т.Ц.

Судді: Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.