Справа № 354/717/14-ц
Провадження № 2/354/1/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області у складі: головуючої судді: Остап`юк М.В., при секретарі судового засідання: Бабаєвій Є.М., з участю прокурора Верешка М.І., представника позивача Чаплінської ОВ., представника відповідача адвоката Мотрука М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Першого заступника прокурора Івано-Франківської області, який звернувся в інтересах держави в особі позивача Міністерства екології та природних ресурсів України, Карпатського національного природного парку до ОСОБА_1 (Відповідач 1), ОСОБА_2 (Відповідач 2), Ворохтянської селищної ради (Відповідач 3), третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Компанія «ГОЛДЕН ЛЕЙН ЛТД», про визнання недійсними рішень селищної ради, державних актів на право власності на земельні ділянки та повернення земельних ділянок,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Яремчанського міського суду Івано-Франківської області перебуває цивільна справа за вказаним позовом.

У судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Мотрук М.В. подав клопотання про залишення позову прокурора в частині представництва інтересів держави в особі Карпатського національного природного парку без розгляду, оскільки, звертаючись до суду в інтересах держави в особі Карпатського національного природного парку, який не являється органом державної влади або іншим суб`єктом владних повноважень, прокурор порушив норми частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", згідно з якою здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній не допускається. Відтак, звернення до суду в інтересах вказаного суб`єкта здійснено прокурором всупереч імперативних процесуальних заборон.

Прокурор заперечив щодо задоволення клопотання представника відповідачки адвоката Мотрука М.В. На обгрунтування підставності звернення до суду із вказаним позовом в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природніх ресурсів України та Карпатського національного природного парку, Прокурор зазначив, що згідно вимог законодавства прокурор здійснює представництво в суді інтересів держави, якщо уповноважений орган не здійснює ці функції належним чином. У цій справі, предметом судового розгляду є правовідносини, що виникли з приводу особливо цінних земель, які перебувають у державній власності в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та у користуванні Карпатського національного природного парку, і були передані у приватну власність відповідачів ОСОБА_2 і ОСОБА_1 . Передання у приватну власність спірної земельної ділянки порушує інтереси держави, а саме позбавляє державу права на належну їй власність, так і утрудненням чи унеможливленням виконання державою обов`язків, покладених статтями 13, 16, 50 Конституції України, які, у свою чергу, реалізуються відповідними органами виконавчої влади, зокрема, Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України та Карпатським національним природним парком. Оскільки вказані юридичні особи самостійно не звернулися до Суду з позовом, то прокурор звертається в інтересах держави із вказаним позовом, визначивши при цьому позивачами у цій справі Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України і Карпатський національний природний парк. Зазначає, що Міндовкіллю та Карпатському НПП у серпні 2019 року стало відомо про факт незаконного вилучення у парку земель природно-заповідного фонду за результатами проведення земельно-технічної експертизи. Крім того, Прокуратура повідомляла позивачів відповідними листами про це, однак, КНПП повідомив про неможливість подати позов у зв`язку із відсутністю в установі фахівця для підготовки такого позову, а Міндовкілля не заперечило щодо представництва прокурором інтересів держави в суді. Щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Міндовкілля та КНПП, то Міндовкілля відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та Положення про Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України є спеціально уповноваженим органом державного управління в галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду, а Карпатський національний природний парк перебуває у сфері управління Міндовкілля, є бюджетною, неприбутковою, науково-дослідною установою, у постійному користуванні якої перебувають землі природно-заповідного фонду, у межах яких знаходиться спірна земельна ділянка. Вказана установа не є підприємством, не є самостійним суб`єктом господарювання, її діяльність не спрямована на здійснення господарської діяльності та отримання прибутку, а тому Прокурор може звертатися в інтересах держави в особі Карпатського національного природного парку.

Представник Карпатського національного природного парку також заперечила щодо задоволення клопотання представника відповідачки 2, пояснила, що установа не могла звернутися із вказаним позовом до суду, оскільки у бюджеті установи не передбачено видатків на сплату судового збору за подання таких позовів. Звернула увагу, що КНПП не є підприємством, не провадить господарську діяльність, а тому судова практика, сформована відносно залишення позовів прокурора в інтересах держави в особі державних підприємств не підлягає застосуванню у цих відносинах.

Заслухавши прокурора, представника позивача Карпатського національного природного парку, представника відповідача адвоката Мотрука М.В., вивчивши доводи учасників, проаналізувавши письмові матеріали справи, Суд приходить до висновку.

Відповідно до частин першої, третьої статті 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

Згідно з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У відповідності до частини четвертої статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Наявність підстав для представництва має бути обгрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до пункту 3 статті 131 -1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Законом України «Про прокуратуру» у частині третій статті 23 визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до абзацу третього частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній.

Верховний Суд у постанові від 10.05.2022 у справі № 354/660/15-ц (провадження № 61-2375св22) зазначив, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням положень абзацу першого частини третьої цієї статті, який передбачає, що суб`єкт в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, враховуючи норми законодавства та висновки Верховного суду, прокурор, захищаючи інтереси держави, може звертатися до суду з позовом в особі суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Звертаючись до Суду із цим позовом, прокурор визначив двох позивачів: Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України і Карпатський національний природний парк.

Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, як центральний орган виконавчої влади, у відповідності до статті 11 Закону України «Про природно-заповідний фонд» та Положення про Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 25 червня 2020 р. № 614, є уповноваженим органом державного управління в галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду.

Таким чином, Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України є суб`єктом владних повноважень, який уповноважений державною здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Щодо представництва інтересів держави в особі Карпатського національного природного парку, то правовий статус останнього визначається Законом України «Про природно-заповідний фонд» та Положенням про Карпатський національний природний парк, затвердженим наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 31.08.2020 № 99 (далі Положення про КНПП).

Так, відповідно до статті 20 Закону України «Про природно-заповідний фонд», національні природні парки є природоохоронними, рекреаційними, культурно-освітніми, науково-дослідними установами загальнодержавного значення, що створюються з метою збереження, відтворення і ефективного використання природних комплексів та об`єктів, які мають особливу природоохоронну, оздоровчу, історико-культурну, наукову, освітню та естетичну цінність.

За змістом Положення про КНПП, Парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, науково-дослідною установою. Парк є юридичною особою, має самостійний баланс, печатки, рахунки, утримується за рахунок коштів державного бюджету та входить до сфери управління Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України.

Таким чином Парк є бюджетною установою і не відноситься до органів державної влади.

Жодних інших доказів, про те, що Парк здійснює публічно-владні управлінські функції на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або надає адміністративні послуги, і у зв`язку з цим має статус суб`єкта владних повноважень учасниками справи Суду не надано і у судовому засіданні не доведено.

Крім того, аналіз зазначених вище положень законодавства та наявних у справі матеріалів не дає підстав для висновку про те, що Карпатський національний природний парк є суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, керуючись положеннями абзацу першого частини третьої статті 23Закону України «Про прокуратуру», висновками Верховного суду, згідно з якими суб`єкт в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, Суд приходить до висновку про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави в особі Карпатського національного природного парку.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 257 ЦПК України Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи все зазначене вище, позовні вимоги в частині представництва прокурором інтересів держави в особі Карпатського національного природного парку - слід зашити без розгляду.

Керуючись статтею 56, пунктом 2 частини першої статті 257, частиною четвертою статті 263 ЦПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , адвоката Мотрука Миколи Васильовича - задовольнити.

Позовні вимоги Першого заступника Івано-Франківської обласної прокуратури в інтересах держави, в особі Карпатського Національного природного парку до ОСОБА_1 (Відповідач 1), ОСОБА_2 (Відповідач 2), Ворохтянської селищної ради (Відповідач 3), третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Компанія «ГОЛДЕН ЛЕЙН ЛТД», про визнання недійсними рішень селищної ради, державних актів на право власності на земельні ділянки та повернення земельних ділянок, - залишити без розгляду.

У частині позову Першого заступника Івано-Франківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України до до ОСОБА_1 (Відповідач 1), ОСОБА_2 (Відповідач 2), Ворохтянської селищної ради (Відповідач 3), третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Компанія «ГОЛДЕН ЛЕЙН ЛТД», про визнання недійсними рішень селищної ради, державних актів на право власності на земельні ділянки та повернення земельних ділянок розгляд справи продовжити.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Яремчанський міський суд Івано-Франківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 14.09.2023.

Головуючий суддя: М. В. Остап`юк