ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4891/23
Провадження № 2/210/1515/23
У Х В А Л А

іменем України

"14" вересня 2023 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Скотар Р.Є., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання періоду з 01 грудня 2011 року по 06 березня 2015 року спільного проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу і визнання права сумісної спільної власності на майно - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 придбану 04.10.2014 року (справа № 210/4891/23, провадження № 2/210/1515/23),-

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Скотар Р.Є. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 вересня 2023 року надійшла вище вказана позовна заява.

Перевіривши матеріали справи, доходжу висновку про необхідність задоволення самовідводу з огляду на наступне.

Питання про відвід судді згідно ч. 1, 9 ст. 40 ЦПК України може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Наведені вище обставини в очах стороннього спостерігача дійсно можуть сприйматись як такі, що впливають на здатність судді прийняти відповідне рішення у справі.

Згідно п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довір`я до незалежної судової влади буде підірвано.

Крім того, відповідно до статті 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням XI (чергового) з'їзду суддів України від 22.02.2013 р., неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

В пункті 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Крім того, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії»).

Підставою заявлення головуючим суддею самовідводу є намір уникнення можливих та вірогідних сумнівів у сторін по справі в неупередженості судді з огляду на такі обставини.

Відповідно до матеріалів справи позивачем є ОСОБА_1 .

Головуючому у справі ОСОБА_3 , в ході зборів суддів Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 30.03.2023 року стало відомо про конфлікт між позивачем по справі ОСОБА_1 та суддею Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Чайкіною О.В., який останньою було розцінено, як втручання у здійснення правосуддя.

Відповідно до витягу з протоколу № 4 зборами суддів Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.03.2023 року вирішено повідомити Вищу раду правосуддя та Раду суддів України про факт втручання громадянина ОСОБА_1 у діяльність судді Чайкіної О.В., як судді щодо здійснення правосуддя, відповідно до подій, які сталися 28 лютого 2023 року та 27 березня 2023 року.

Крім того, на вищевказаних зборах суддів, згідно іншого питання порядку денного суддю Чайкіну О.В. було обрано головою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно рішення Вищої ради правосуддя від 27.04.2023 року № 440/0/15-23 «Про вжиття заходів щодо забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя за повідомленням судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіної О.В.», ВРП постановлено звернутися до Офісу Генерального прокурора щодо перевірки у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, обставин, зазначених у повідомленні судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіної Ольги Володимирівни про втручання в її діяльність як судді щодо здійснення правосуддя.

За таких обставин суд приходить до висновку, що у випадку винесення у даній справі рішення не на користь позивача ОСОБА_1 , у безпристрасного, розсудливого, поінформованого спостерігача можуть виникнути обґрунтовані сумніви щодо того, що таке рішення не на користь позивача може бути викликано іншими обставинами, аніж вимоги Закону - наприклад, «помстою» за вплив на суддю-колегу, тощо.

Не зважаючи на те, що у судді Скотар Р.Є. відсутня дійсна упередженість чи зацікавленість у результатах розгляду даної позовної заяви, з метою усунення можливих та вірогідних сумнівів у цьому вважаю неможливим для себе здійснювати подальший розгляд даного провадження, у зв`язку з чим заявляю самовідвід.

З метою забезпечення справедливого і публічного розгляду справи незалежним і безстороннім судом, а також з метою уникнення будь-яких сумнівів щодо безсторонності суду під час розгляду даної справи, суддя приходить до висновку, що заяву про самовідвід слід задовольнити.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 40, 41 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Самовідвід головуючого судді Скотар Р.Є. по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання періоду з 01 грудня 2011 року по 06 березня 2015 року спільного проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу і визнання права сумісної спільної власності на майно - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 придбану 04.10.2014 року (справа № 210/4891/23, провадження № 2/210/1515/23) - задовольнити.

Матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання періоду з 01 грудня 2011 року по 06 березня 2015 року спільного проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу і визнання права сумісної спільної власності на майно - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 придбану 04.10.2014 року (справа № 210/4891/23, провадження № 2/210/1515/23) - передати до канцелярії суду для повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. Є. Скотар