Провадження № 2/537/764/2023
Справа № 537/2183/23
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2023 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневича В.І., за участі секретаря судового засідання - Бакай М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , згідно якої просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб з ОСОБА_2 , зареєстрований 05.10.2013 року у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №932.

В обґрунтуванні позову вказав, що 05.10.2013 року між ним та ОСОБА_2 укладено шлюб, який був зареєстрований у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №932.

Від даного шлюбу мають дитину доньку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Подружні відносини з відповідачем не склалися через різні характери та погляди на життя. Примирення є неможливим, зважаючи на той факт, що вони фактично не підтримують шлюбні відносини, спільно за однією адресою не проживають. Донька наразі проживає з матір`ю у Німеччині.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.06.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити. Судові витрати прохає залишити на ньому.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву згідно якої справу прохала розглянути без її участі, позовні вимоги визнає, проти задоволення позову не заперечує.

Враховуючи заяви сторін, суд вирішив на підставі ст. 211, ст. 247 ЦПК України, провести судовий розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, приходить до наступного.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 05 жовтня 2013 року зареєстрований шлюб у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №932, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 05 жовтня 2013 року.

Під час шлюбу у сторін народилася донька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Крюківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №272.

Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинені, оскільки позивач із відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, втратили почуття любові та поваги, тому не можуть в подальшому проживати разом, примирення і збереження сім`ї між ними не можливе.

Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється в наслідок його розірвання.

Відповідно до ст. ст. 105, 110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, а також визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах.

Таким чином, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому, враховуючи відсутність клопотання відповідача про відновлення свого дошлюбного прізвища, тому після розірвання шлюбу відповідачу слід залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд, зокрема вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Враховуючи наявність клопотання позивача судові витрати слід залишити на позивачеві.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113, 114, 115 СК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 05 жовтня 2013 року у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №932- розірвати.

Прізвище відповідача після розірвання шлюбу залишити - « ОСОБА_4 ».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.І. Хіневич