Справа № 367/2251/23
Провадження №2/367/4789/2023
РІШЕННЯ

Іменем України

14 вересня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Одарюка М.П.,

за участю: секретаря судових засідань Довгополої І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в місті Ірпені цивільну справу № 367/2251/23 за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС-НАБЕРЕЖНИЙ» про стягнення збитків від інфляції та 3% річних,-

в с т а н о в и в

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ" про стягнення збитків від інфляції та 3% річних, мотивуючи свої вимоги тим, що у квітні 2020 року він звернулася до Ірпінського міського суду Київської області із позовом до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС-НАБЕРЕЖНИЙ", у якому просила суд стягнути з останнього заборгованість за договором пайової участі у кооперативі від 09 квітня 2019 року за №2017/23, у розмірі 295000,00 грн, інфляційні втрати 1467 грн. 92 коп. та 3% річних 2393 грн. 85 коп. В обґрунтування позову вказував, що 09 квітня 2019 року між ним та Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС-НАБЕРЕЖНИЙ" укладено Договір про пайову участь у кооперативі №2017/23, за яким мав намір стати асоційованим членом кооперативу, з метою одержання у власність обумовленої договором квартири. Відповідно до п. 1.2 договору, придбання квартири здійснюється асоційованим членом в три етапи: перший етап - оплата 100% пайового внеску здійснюється до настання певної події, а саме: після виконання залізобетонних робіт по влаштуванню перекриття 2 (другого) поверху з одночасним закріпленням квартири за асоційованим членом на підставі акту вибору (закріплення) квартири підписаного з кооперативом та забудовником, другий етап - включення асоційованого члену до членів кооперативу шляхом зарахування частини паю в рахунок вступного внеску згідно з розділом 5 статуту кооперативу після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, третій етап - набуття асоційованим членом прав власності на квартиру шляхом укладення договору міни паю на квартиру. Також умовами договору були погоджені параметри квартири. На виконання пунктів 1.2., 2.2., 2.З., 2.4. договору, між сторонами було підписано акт відбору (закріплення) квартири від 09 квітня 2019 року. Відповідно до пункту 3.2. договору погоджено, що запланований термін введення об`єкта будівництва в експлуатацію - II-III квартал 2019 року. Пунктом 3.3. договору погоджено, що про фактичний термін введення об`єкта будівництва кооператив зобов`язаний повідомити асоційованого члена шляхом надсилання персонального письмового повідомлення за адресою, вказаною в договорі. Отже, введення в експлуатацію будинку заплановано до 31.09.2019 р. Станом на дату підписання позовної заяви відповідач не повідомляв позивача про інші строки введення будинку в експлуатацію. Сторонами в пункті 4.1 договору, було погоджено розмір пайового внеску, що мав бути сплачений позивачем, а саме: 388930,00 (триста вісімдесят вісім тисяч дев`ятсот тридцять) грн. В пункті 4.3. договору погоджений порядок оплати пайового внеску, а саме: «Оплата пайового внеску здійснюється в національній валюті України шляхом безготівкового зарахування коштів на рахунок Кооперативу або відповідно до Акту прийому-передачі не пізніше таких граничних термінів: 295 000 грн. - 09.04.2019; 93 930 грн. - оплата залишку пайового внеску починається після виконання залізобетонних робіт по влаштуванню перекриття 2 (другого) поверху. На виконання пункту 4.3 договору позивач передав, а відповідач прийняв, згідно акту прийому-передачі грошових коштів №2017/23/1 від 09 квітня 2019 р., грошові кошти в розмірі 295000,00 (двісті дев`яносто п`ять тисяч) грн. в рахунок часткової оплати розміру паю за однокімнатну квартиру за будівельним номером АДРЕСА_1 .

Отже, починаючи з 18 січня 2020 року відповідачем не виконано Відповідачем не виконано взяті на себе зобов`язання щодо будівництва житлового будинку та набуття позивачем права власності на квартиру.

За результатами розгляду вказаного спору, рішенням Ірпінського міського суду Київської області у цивільній справі № 367/2917/20 від 11 листопада 2021 р. позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС-НАБЕРЕЖНИИ" задоволено повністю, стягнуго з Відповідача заборгованість у розмірі 295 000 грн. 00 коп., 3% річних - 2 393 грн. 85 коп. та інфляційні витрати - 1 467 грн. 92 коп.

Крім того, вказаним рішенням суду стягнуто з відповідача суму інфляційні витрати та З % річних за період з 18 січня 2020 р. по 24 квітня 2020 р.

Враховуючи обставину, що рішення Ірпінського міського суду Київської області у цивільній справі № 367/2917/20 ухвалено 11 листопада 2021 р., станом на день подання даної позовної заяви відповідачем не виконано вимог позивача, а саме не сплачено суму заборгованості, на переконання позивача, наявність судового рішення про задоволення позову, не припиняє зобов`язальних правовідносин сторін, не звільняє відповідача від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє Кредитора права на отримання сум, передбачених частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України).

Позивач вважає, що період прострочення виконання рішення суду обраховується з 25 квітня 2020 р. по 28 лютого 2023 р., з наступного дня за кінцевим днем обрахованого в рішенні суду, тобто після 24 квітня 2020 р., за який рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 11 листопада 2021 р. стягнуто з Відповідача суму коштів у розмірі 295 000 грн, 00 коп., а отже відповідач повинен сплатити суму боргу із врахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми.

У відзиві на позов наданому суду представником відповідача ОСОБА_2 , відповідач заперечує проти позовних вимог позивача , посилаючись на їх необгрунтованість та просить зменьшити витрати на правничу допопогу до 10000,00 грн, що відповідає фактичним обставинам данної справи, кретиріям обгрунтованості та пропорційності до предмету спору.

В судове засідання строни не з`явились.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі виходячи з наступного.

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 11 листопада 2021 року позов ОСОБА_1 до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ» задоволено.

Стягнуто з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ» на користь ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 295000 (двісті дев`яносто п`ять тисяч) грн. 00 коп. Стягнуто з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ» на користь ОСОБА_1 3 % річних в розмірі в розмірі 2 393 (дві тисячі триста дев`яносто три) грн. 85 коп. Стягнуто з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ» на користь ОСОБА_1 інфляційні витрати в розмірі 1 467 (одна тисяча чотириста шістдесят сім) грн. 92 коп. Стягнуто з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС - НАБЕРЕЖНИЙ» на користь ОСОБА_1 понесені витрати на правничу допомогу в розмірі 54000 (п`ятдесят чотири тисячі) грн.

На дату ухвалення судом рішення, рішення Ірпінського міського суду Київської області у справі № 367/2917/20 від 11 листопада 2021 року не виконано.

Згідно із ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з п. 3 ч. 1ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, в тому числі, сплата неустойки.

Частиною 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Звертаючись до суду, позивач надала розрахунок відсотків річних, а також інфляційних нарахувань, який перевірений судом.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь витрати на правничу допомогу у розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень, на що суд зазначає наступне.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу (пункт 3 частини першої статті 133 ЦПК України).

У частині восьмій статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) дійшла висновку, що «вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні».

Згідно з частиною другою статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, належить до предмета доказування у справі.

У частинах четвертій-шостій статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

У частині третій статті 12 та частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, при зверненні до суду, позивач надав договір про надання правової допомоги №19 від 01 лютого 2023 року, укладений між ОСОБА_1 та адвокатом Сапроновим О.В., звіт № 1 про надані послуги від 01 лютого 2023 року, акт приймання передачі наданих послуг від 01 березня 2023 року.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що справа за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», треті особи, що не заявляють самостійних вимог: Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Микитин Оксана Степанівна, Приватний нотаріус Бучанського (Києво Святошинського) районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олена Василівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Представник позивача подав до суду відповідь на відзив на трьох сторінках та зробив три адвокатські запити, зробив клопотання про забезпечення позову та витребування доказів.

У постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з аналізу частини третьої статті 141 ЦПК України можна виділити такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявності підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності. Тому при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу необхідно надавати оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона має заперечення. Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

У додатковій постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 лютого 2022 року у справі № 925/1545/20 вказано, що для вирішення питання про розподіл судових витрат суд має враховувати: складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; пов`язаність цих витрат із розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність предмета спору; ціну позову, значення справи для сторін; вплив результату її вирішення на репутацію сторін, публічний інтерес справи; поведінку сторони під час розгляду справи (зловживання стороною чи її представником процесуальними правами тощо); дії сторони щодо досудового врегулювання справи та врегулювання спору мирним шляхом.

У додатковій постанові Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 206/6537/19 (провадження № 61-5486св21) зазначено, що попри волю сторін договору визначати розмір гонорару адвоката, суд не позбавлений права оцінювати заявлену до відшкодування вартість правничої допомоги на підставі критеріїв співмірності, визначених частиною четвертою статті 137 ЦПК України.

Беручи до уваги характер правовідносин у цій справі, проаналізувавши обсяг наданих адвокатом послуг, суд дійшов висновку, що з ОЖБК "ПРОВАНС -НАБЕРЕЖНИЙ" підлягають стягненню на користь ОСОБА_1 витрати за надану професійну правничу допомогу в загальному розмірі 10000,00 грн.

Зазначений розмір витрат на професійну правничу допомогу відповідатиме критерію реальності наданих адвокатських послуг, розумності їхнього розміру, конкретним обставинам справи, з урахуванням її складності, необхідних процесуальних дій сторони.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору у відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України « Про судовий збір», то судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.525-526,530,614,615,627,629,651,653 ЦК України, ст.12,83,89,141,247,263-265,268,352 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу «ПРОВАНС-НАБЕРЕЖНИЙ» про стягнення збитків від інфляції та 3% річних - задовольнити .

Стягнути з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС- НАБЕРЕЖНИЙ" (08202, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Кірічека, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) 3% річних у розмірі 25199 (двадцять п`ять тисяч сто дев`яносто дев`ять) гривень 81 копійку.

Стягнути з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС- НАБЕРЕЖНИЙ" (08202, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Кірічека, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) інфляційні витрати у розмірі 133404 (сто тридцять три тисячі чотириста чотири) гривні 70 копійок.

Стягнути з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС- НАБЕРЕЖНИЙ" (08202, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Кірічека, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) понесені витрати на правничу допомогу в розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень.

Стягнути з Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "ПРОВАНС- НАБЕРЕЖНИЙ" (08202, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Кірічека, 6, ) на користь держави судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1586 (одна тисяча п`ятсот вісімдесят шість) гривень 05 копійок.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя М.П. Одарюк