УХВАЛА

19 вересня 2023 року м. Мукачево Справа №303/7010/23

2/303/1086/23

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді Кость В.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження м. Мукачево цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до відповідача ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

28 серпня 2023 року від відповідача надійшов відзив, у якому він заявив ряд клопотань (залишити позовну заяву без руху, надати сторонам строк на примирення тривалістю шість місяців та зупинити провадження у справі). Також відповідач просить суд подальший розгляд справи проводити з викликом учасників справи, явку сторін визнати обов`язковою, у задоволенні позову відмовити, а судові витрати покласти на позивача.

З 28 серпня по 15 вересня 2023 року (включно) суддя перебував у відпустці.

18.09.2023 року позивачем подано відповідь на відзив, у якому вона підтвердила, що шлюб бажає розірвати, строк на примирення просить не надавати. Також позивач зазначає, що 14.07.2023 нею було подано заяву до поліції про вчинення кримінального правопорушення щодо неї ОСОБА_2 .

Дослідивши заявлені у відзиві клопотання та матеріали справи, суд констатує наступне.

Так, відповідач обґрунтовує необхідність залишення позову без руху з підстави ненадання суду доказів про відсутність вагітності позивачки та інших доказів якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Разом з тим, суд звертає увагу, що у відповідності до положень частини першої ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Із позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що вона подана з додержання вимог визначених ст. ст. 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, підстав для залишення її без руху під час вирішення питання про відкриття провадження у справі у суду не було.

Відповідно до пункту п`ятого частини третьої ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно зі статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд забезпечує реалізацію права особи на звернення до суду, яке випливає з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а безпосередня оцінка доказів наданих суду здійснюється під час розгляду справи по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху не підлягає задоволенню.

Щодо заявленого клопотання про надання подружжю терміну для примирення, то таке підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 51 Конституції України визначено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя.

Згідно з частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них (частина 2 статті 112 Сімейного кодексу України).

Згідно зі ст. 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

При цьому, закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду справи.

Надання строку для примирення подружжя є лише правом суду, а не його обов`язком.

Разом з тим, з метою збереження сім`ї, беручи до уваги те, що сторони перебувають у шлюбі та мають малолітнього сина, враховуючи бажання відповідача зберегти сім`ю, та заперечення позивача висловлені у відповіді на відзив, суд приходить до висновку про можливість надання сторонам строку на примирення тривалістю в один місяць.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 251 Цивільного процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження по справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Щодо клопотання про проведення подальшого розгляду справи з викликом учасників справи та визнання явки сторін обов`язковою, суд приходить до висновку, що таке не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 1 частини першої ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з пунктом 4 частини шостої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України малозначними справами є справи про розірвання шлюбу.

Відповідно до частини п`ятої ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною шостою ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, суд зазначає, що згідно з частиною першою ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі, що, в свою чергу не позбавляє сторони протягом встановленого строку подавати заяви по суті справи, клопотання з процесуальних питань та необхідні докази.

Відповідач, надавши відзив на позов, скористався своїм правом на подання заяви по суті справи, у якій наведено заперечення на позов та аргументи на підтримання своєї правової позиції по суті спірних правовідносин.

За вказаних обставин, підстав для заслуховування особистих пояснень сторін у судовому засіданні суд не вбачає.

Клопотань, розгляд яких не можливий без участі сторін, до суду не надходило.

Враховуючи викладене, а також з огляду на дискреційний характер повноважень суду відносно вирішення такої категорії процесуальних питань, суд не знаходить підстав для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного та керуючись ст. 111 Сімейного кодексу України, ст.ст. 251, 258, 260, 261, 279 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання відповідача задоволити частково.

2. Надати сторонам по справі строк на примирення тривалістю 1 місяць.

3. Провадження по справі зупинити до 19 жовтня 2023 року (включно).

4. У задоволенні іншої частини клопотань відмовити.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

7. Ухвала суду складена та підписана 19.09.2023.

Суддя В.В. Кость