Справа № 495/6676/23
11 вересня 2023 року м. Білгород-Дністровськийї
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
судді Заверюха В.О., при секретарі Задорожна Ю.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом виконувача обов`язки керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, -
Стислий виклад позиції сторони позивача
Відомості про рух справи, процесуальні дії у справі.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28.06.2023 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 11.09.2023 року підготовче провадження по справі закрито та справа призначена до судового розгляду по суті.
Прокурор надала заяву відповідно джо якої позов підтримала в повному обсязі, просила задовольнити та не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Представник Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області у судове засідання не зявився, надав на адресу суду заяву просив справу розглядати у відсутність представника, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.
Представник Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) у судове засідання не зявився, повідомлявся, причини неявки суду не відомі.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся, шляхом направлення на зареєстровану у встановленому законом порядку адресу його місця проживання, встановлену з довідки Управління з питань надання адміністративних послуг Білгород-Дністрвоської міської ради від 11.07.2023 року №22/969, причини неявки суду не повідомив, відзив не подав та будь-яких заяв або клопотань до суду не надходило.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд проводить розгляд справи на підставі ст.280 ЦПК України в заочному порядку, на підставі наявних у справі даних та доказів за згодою представника позивача.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Згідно ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.
Зазначені положення також містяться в ст.324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Відповідно до ст.145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.
Згідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень.
Судом встановлено, що старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Шикуновою М.О. виявлений факт незаконного знищення семи дерев породи «акація» громадянином ОСОБА_1 на території Шабівської сільської ТГ, Білгород-Дністровського району, Одеської області і за межами населеного пункту, біля с.Салгани, в лісосмузі, за координатами: 46.163567,30.351292, що є порушенням ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.10, 40 Закону України «Про рослинний світ».
Внаслідок вказаного порушення державі заподіяно шкоду у розмірі 18 608 грн., яка розрахована за «Таксами для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665.
На підставі чого, 26.10.2022 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Шикуновою М.О. був складений протокол про адміністративне правопорушення серії №000203.
27.10.2022 року винесена постанова про накладення адміністративного стягнення №000203 відповідно до якої, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн..
Постанову про накладення адміністративного стягнення №000203 від 27.10.2022 року ОСОБА_1 отримав особисто під розписку, що підтверджується відповідною відміткою. Постанова правопорушником ОСОБА_1 не оскаржувалась та набрала чинності.
Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
За таких обставин, наявність вини в діях відповідача ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, в даному випадку є встановленою і доказуванню не підлягає.
Статтею 4 Лісового кодексу України визначено склад лісового фонду України. Зокрема до лісового фонду України належать усі ліси ні території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним кільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, у тому числі лісові ділянки, захисні насадження лінійного типу площею не менше 0,1 гектара, інші лісовкриті землі.
Стаття 7 Лісового кодексу України передбачає, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності.
Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.
Відповідно до ст.19 Лісового кодексу України на постійних лісокористувачів покладено обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.
У статті 69 Лісового кодексу України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток.
Пунктом 1 ч.1 ст.105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Як вбачається з положень ст.40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою цивільно-правову відповідальність згідно з законами України.
За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України.
Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки (активна або пасивна); б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вина заподіювана шкоди.
Винуватість ОСОБА_1 у заподіянні майнової шкоди державі підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії №000203 від 26.10.2022 року та постановою про накладення адміністративного стягнення №000203 від 27.10.2022 року.
Враховуючи викладене, матеріальна шкода заподіяна незаконною самовільною рубкою лісових насаджень підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 у повному обсязі.
У даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), яка відповідно до Положення про останню, затвердженого
наказом голови Державної екологічної інспекції України №255 від 01.06.2021 року є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.
Згідно з розділом II Положення, Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.
Таким чином, саме Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) є органом, який уповноважений державною здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Відповідно до приписів ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, у тому числі, за рахунок грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, утворюються Державний та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди.
Згідно з вимогами ч.3 ст.29, ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно.
Отже, завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок із якого органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.
Таким чином, даний позов пред`являється окружною прокуратурою в інтересах Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), як спеціально уповноваженого органу державного контролю у вказаній сфері та Шабівської сільської ради, а спричинена державі шкода підлягає зарахуванню на зазначений єдиний розподільчий казначейський рахунок.
На підставі ч.5 ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кошти місцевих і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.
Отже, несвоєчасна сплата відповідачем вказаної вище шкоди призводить до дефіциту бюджетних фондів та унеможливлює своєчасне і якісне виконання державою та відповідними органами місцевого самоврядування установлених законом природоохоронних заходів, що також суперечить державним інтересам в цілому.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Відповідно до ст.145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.
Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень.
Частинами 4, 5 ст 56 ЦПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обгрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
За рішенням Конституційного Суду України № 3-рп/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Своєчасність і повнота наповнення бюджету має важливе значення для виконання державних природоохоронних заходів, а невідшкодування відповідачем до Державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев завдає шкоди державним інтересам.
Неотримання вищевказаних коштів порушує інтереси держави, оскільки відбувається недофінансування заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення, тощо.
Згідно правової позиції Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 10.07.2018 у справі №812/1689/16, постанові від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, «не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
У той же час, нераціональне і таке, що суперечить вимогам чинного законодавства використання природних ресурсів, у тому числі лісів, не може відповідати суспільному інтересу та порушує інтереси держави, як гаранта дотримання принципу верховенства права в Україні.
Отже, правовідносини щодо охорони навколишнього природного середовища становлять суспільний інтерес, а незаконне використання природних ресурсів такому суспільному інтересу не відповідає.
Білгород-Дністровською окружною прокуратурою до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) скеровано лист про вчинення самовільної порубки.
Отже, Інспекції достовірно відомо про факт вчинення правопорушення, внаслідок якого державі завдано збитків, та їх розмір, проте належних, дієвих та вичерпних заходів до відшкодування останніх, у тому числі в судовому порядку дотепер не вжито.
Листом від 21.04.2023 року №1543/1.2, ДЕІ Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) поінформовано Білгород-Дністровську окружну прокуратуру про неможливість звернення до суду із позовом у зв`язку з обмеженим фінансуванням та відсутністю коштів для сплати судового збору.
Втім, захист інтересів держави у суді потребує від уповноважених на здійснення такого захисту суб`єктів забезпечення певного комплексу заходів до можливості його здійснення, в тому числі затвердження у своєму кошторисі коштів, пов`язаних із судовими витратами.
Таким чином, незважаючи на очевидність порушення інтересів держави, Держекоінспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) неналежним чином здійснює захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконним пошкодженням дерев, оскільки вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної відповідачем, не вжито, відповідний позов про стягнення з нього збитків до суду не заявлено.
Великою Палатою Верховного суду в постанові від 15.10.2019 року у справі №903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення до суду уповноваженого органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та, відповідно, мав змогу захистити інтереси держави (у даному випадку) свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.
Крім цього, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18 зазначено, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.
Отже, невжиття уповноваженим на захист інтересів держави органом заходів із їх судового захисту призводить до несвоєчасного надходження коштів до державного та місцевих бюджетів, перешкоджає здійсненню державних програм з охорони довкілля, що є порушенням інтересів держави, насамперед у сфері охорони навколишнього природного середовища, тому є правові підстави для пред`явлення прокурором позову до суду на їх захист, в межах його компетенції, відповідно до ст.131-1 Конституції України.
Про прийняте рішення щодо звернення з відповідним позовом проінформовано листом Держекоінспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).
Висновки за результатами розгляду справи
Враховуючи зазначені положення чинного законодавства, які регулюють даний вид правовідносин, суд вважає, що вимоги виконувача обов`язки керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури, який діє в інтересах Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.4, 12-13, 258, 259, 263, 265, 268, 280-289, 354 ЦПК України, -
Позов виконувача обов`язки керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Заверюха В.О.