Справа № 309/65/23
Провадження № 2/309/13/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Волощук О.Я.

при секретарі Кальчевій Д.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Хустської міської ради Закарпатської області, виконавчого комітету Хустської міської ради Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Хустської міської ради №21 від 28.01.2020 року та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Хустського районного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Хустської міської ради Закарпатської області, виконавчого комітету Хустської міської ради Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Хустської міської ради №21 від 28.01.2020 року та зобов`язання вчинити певні дії.

Представник відповідачів Хустської міської ради Закарпатської області, виконавчого комітету Хустської міської ради Закарпатської області Кадар А.Ф. заявила клопотання про закриття провадження у справі з підстав того, що дана справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, оскільки стороною у справі є суб`єкт власних повноважень Хустська міська рада Закарпатської області.

Представник позивача ОСОБА_3 адвокат Ільчук І.М. просив відмовити у задоволенні клопотання представника відповідачів як безпідставного та необґрунтованого.

Заслухавши доводи учасників справи, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Однією з ознак проблемності визначення юрисдикції у цих спорах є участь у справі як сторони спору суб`єкта владних повноважень. Ця ж ознака є обов`язковою для класифікації спору як публічно-правового. Однак, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати такий спір з публічно-правовим і розглядати його за правилами адміністративної юрисдикції.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювалась з питань критеріїв визначення юрисдикції спорів, зокрема відмежування спорів адміністративної та цивільної юрисдикції.

Судова юрисдикція це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

Для вирішення питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення складу учасників справи. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. При визначенні предметної та/або суб`єктної юрисдикції справ суди повинні виходити із прав та/або інтересів, за захистом яких звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, їх змісту та правової природи.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних особистих прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є зазвичай фізична особа (стаття 19 ЦПК України).

Натомість публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих правовідносин з їх специфічними суб`єктами та їх підпорядкованістю.

Тому загальними критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути і пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 11 цього Кодексу у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

За статтею 16 ЦК України до способів захисту цивільних прав та інтересів належить, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 21 ЦК України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Таким чином, визнання незаконними рішень суб`єкта владних повноважень може бути способом захисту цивільного права або інтересу.

Тобто, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, й ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних прав, і такі правовідносини мають майновий характер або пов`язані з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

З позовної заяви вбачається, що предметом розгляду у даній справі є спірні правовідносини, пов`язані із захистом порушених прав позивача та інших похідних прав позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що юрисдикція адміністративних судів на спірні правовідносини не поширюється, оскільки спір у справі не є публічно-правовим, а пов`язаний із захистом цивільного права, і з врахуванням суб`єктного складу сторін має вирішуватися за правилами цивільного судочинства, а відтак підстави для закриття провадження у справі відсутні.

Керуючись ст. 11, 15, 16, 21 ЦК України, ст. 2, 12, 13, 19, 255, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідачів Хустської міської ради Закарпатської області, виконавчого комітету Хустської міської ради Закарпатської області Кадар А.Ф. про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Хустської міської ради Закарпатської області, виконавчого комітету Хустської міської ради Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Хустської міської ради №21 від 28.01.2020 року та зобов`язання вчинити певні дії.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.