Справа № 727/9573/23
Провадження № 2/727/1647/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 вересня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Гавалешко П.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, треті особи які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визнання права власності на самочинне будівництво нежитлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

До провадження Шевченківського районного суду м. Чернівці (суддя Гавалешко П.С.) надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, треті особи які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на самочинне будівництво нежитлового приміщення.

Розглянувши подану позовну заяву, вважаю за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається:

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Так, з позовної заяви вбачається, що позивачем не зазначено ціну позову.

У позовній заяві позивачем зазначено майнову вимогу визнання права власності на самочинне будівництво нежитлового приміщення.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Неправильне визначення ціна позову, що приводить до недоплаті судового збору є недоліком позовної заяви, а тому до неї повинні застосовуватися вимоги, передбачені ст. 185 ЦПК України, про залишення заяви без руху.

Отже, позивачу слід усунути недоліки шляхом надання до позовної заяви оцінку майна, що підтверджує ціну позову, оскільки відповідно до вимог ЦПК України це є обов`язковою умовою до змісту позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, в заяві заявник посилається на те, що його звільнено від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом із тим, відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.03.2023 року, у справі №701/589/22 аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Тож, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Законом України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Водночас серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17. Підстави для відступу від цієї позиції відсутні.

ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій згідно з посвідченням серії НОМЕР_1 від 24.04.2002.

Предметом в цій позовній заяві є визнання права власності на самочинне будівництво нежитлового приміщення.

Вказана вимога заяви не зачіпає і не стосується соціального чи правового захисту заявника як учасники бойових дій.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про те, що вимоги ОСОБА_1 не пов`язані з порушенням його прав саме як учасника бойових дій, а відтак він не звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір». Тож цей збір має бути сплачений на загальних підставах. Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за такими реквізитами: Одержувач коштів Чернів.ГУК Чернівецька ТТ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.); рахунок отримувача UA0024405, код класифікації доходів бюджету 22030101 та надати Шевченківському районному суду м. Чернівці оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За цих обставин, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 177, 185, 258-260, 442 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, треті особи які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на самочинне будівництво нежитлового приміщення, про що сповістити позивача, надавши йому строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення зазначених недоліків, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Надіслати позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя П.С. Гавалешко