Справа № 305/2224/21
Провадження по справі 2/305/28/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2023. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Вербещука В.А.

за участю представника третьої особи Кізко Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Велятинської сільської ради, третя особа без самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності,

ВСТАНОВИВ:

30.12.2021, ОСОБА_1 звернувся в Рахівський районний суд Закарпатської області із позовом до Державного реєстратора Велятинської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_2 від 30.12.2021 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 10 годину 00 хвилин 31 січня 2022 року. Залучено до участі у справі, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", місцезнаходження: 04655, м. Київ, вул. В. Хвойки, буд.21, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвалою суду від 17.03.2022 задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Витребувано від Велятинської сільської ради Закарпатської області: місцезнаходження: с. Велятино, вул. Миру, №72, Хустського району Закарпатської області, належним чином оформлені та засвідчені, згідно ст.17 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" матеріали реєстраційної справи про державну реєстрацію права власності ТОВ "Кредитні ініціативи" на житловий будинок загальною площею 474,76 кв.м. під АДРЕСА_1 , переданий в іпотеку на підставі іпотечного договору №1763 від 16.10.2007, укладеного між ЗАТ "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" та ОСОБА_3 . Оголошено перерву у підготовчому засіданні на 11 годину 20 хвилин 20 квітня 2022 року.

31.05.2022 представником третьої особи без самостійних вимог: Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", ОСОБА_4 подано відзив на позов.

У зв`язку з неявкою позивача, підготовче засідання неоднаразово відкладалося. В тому числі за клопотанням позивача ОСОБА_1 ..

Ухвалою суду від 21.07.2022, підготовче провадження у справі закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті на 13 годину 30 хвилин, 20 жовтня 2022 року.

У судове засідання, призначене на 13 годину 30 хвилин, дня 20 жовтня 2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився. 18.10.2022 подав через канцелярію суду заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку із сімейними обставинами.

У зв`язку з наведеним розгляд справи відкладено на 14 годину 00 хвилин, 09.12.2022. При цьому позивачу було надіслано повідомлення, в якому роз`яснено наслідки повторної неявки в судове засідання передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України.

У судове засідання, призначене на 14 годину 00 хвилин, 09.12.2022 позивач ОСОБА_1 не з`явився. Причину неявки суд не повідомив. Заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

У зв`язку з неявкою позивача, розгляд справи відкладено на 11 годину 00 хвилин, 17.01.2023. При цьому позивачу було надіслано повідомлення, в якому роз`яснено наслідки повторної неявки в судове засідання передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України.

17.01.2023 представник позивача, ОСОБА_5 надіслав електронною поштою клопотання про відкладення судового засідання з метою ознайомлення з матеріалами справи.

Розгляд справи відкладено на 09 годину 00 хвилин, 01.02.2023.

За клопотанням позивача та його представника судове засідання відкладено на 11 годину 00 хвилин, 17.03.2023. При цьому позивачу та його представнику було надіслано повідомлення, в якому роз`яснено наслідки повторної неявки в судове засідання передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України.

За клопотанням представника позивача, адвоката Біловара Богдана Юрійовича судове засідання відкладено на 13 годину 00 хвилин, 20.04.2023.

У судовому засіданні 20.04.2023 позивач ОСОБА_1 заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи з метою досудового врегулювання спору.

У зв`язку з наведеним розгляд справи відкладено на 11 годину 00 хвилин, 22.105.2023.

У судовому засіданні 22.05.2023 представник третьої особи без самостійних вимог: Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", ОСОБА_6 заявила усне клопотання про відкладення розгляду справи з метою досудового врегулювання спору.

У судове засідання, призначене на 13 годину 30 хвилин, 29.06.2023 позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Біловар Б.Ю. не з`явилися. Були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, що стверджується довідками про доставку SMS-повідомлення та про доставку повідомлення у додаток "Viber". Причину неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

У зв`язку з неявкою позивача та його представника, розгляд справи відкладено на 11 годину 00 хвилин, 11.09.2023.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Біловар Б.Ю., в судове засідання призначене на 11 годину 00 хвилин, 11.09.2023, повторно, не з`явилися. Причину неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали. Тому суд розцінює такі дії, як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк.

Відповідач, Державний реєстратор Велятинської сільської ради у судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", ОСОБА_6 у судовому засіданні питання про залишення позову без розгляду залишила на розгляд суду.

Заслухавши представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, отже встановлення яких-небудь привілеїв для позивача є в свою чергу обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21), 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19 (провадження № 61-16668св21). Верховний Суд зазначає, що норма, передбачена частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Зважаючи на вищевикладене, на думку суду, позивач та його представник зловживають процесуальними правами, свідомо затягують розгляд справи, будучи належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно, не з`явилася до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за їх відсутності не зверталися, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не є остаточною ознакою припинення провадження, тому сторона вправі звернутися в суд з тотожнім позовом в майбутньому.

Керуючись ч.3 ст.131, ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного реєстратора Велятинської сільської ради, третя особа без самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду, повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк