БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-о/356/1/23
Справа № 394/474/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2023 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Березанського міського суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 22.11.2022 зупинено провадження у цивільній справі № 394/474/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, до встановлення правонаступництва.

Підставою для зупинення провадження у справі стало те, що судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого 02 вересня 2022 року Новоархангельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 296. Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» ( у редакції, чинній на момент винесення ухвали суду про зупинення провадження у справі) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 14.08.2023 провадження у вказаній вище цивільній справі поновлено з метою вирішення питання про надання запиту щодо отримання копії спадкової справи у приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А.В. для встановлення кола правонаступників.

Позивач та її представник в судове засідання повторно не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (т. 1, а.с. 249; 250; т. 2, а.с. 7; 8). Причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи від них не надходило.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

В підготовчому судовому засіданні на обговорення було поставлено питання щодо можливості залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача та її представника, які були належним чином повідомлені, до суду.

Представник відповідача в судовому засіданні просила суд залишити позов без розгляду, зважаючи на повторну неявку в судове засідання позивача та її представника.

Заслухавши думку представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Так, за змістом ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», а також ч. 4 ст. 10 ЦПК України, стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголосив Європейський Суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 року по справі "Пономарьов проти України" (заява №3236/03), сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи передбачені ст. 223 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України).

Як встановлено ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники судового процесу повинні добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи вказане, з матеріалів справи вбачається, що позивачу було достеменно відомо про існування у провадженні Березанського міського суду Київської області цивільної справи за її позовом, повістки про виклик до суду на 23.08.2023, 12.09.2023 вона отримала, про що свідчать довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» (т. 1, а.с. 250, т. 2, а.с. 8).

Разом з тим, позивач в судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв чи клопотань, в тому числі і про розгляд справи за її відсутності, суду не надала, з розумним інтервалом часу не цікавилася провадженням у її справі.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 4, 12-13, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258-261, 353 -354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. В. Дудар