11.09.2023 Справа №138/2452/23
Провадження №2/150/183/23
УХВАЛА

11 вересня 2023 року с.Мазурівка

Суддя Чернівецького районного суду Вінницької області Кушнір Б.Б., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , що діє в інтересах померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , що діє в інтересах померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про:

- визнання договору купівлі-продажу від 15 червня 1989 року, посвідчений державним нотаріусом Могилів-Подільської державної контори Фроімчук Н.М., недійсним;

- застосування правових наслідків недійсності договору купівлі-продажу від 15 червня 1989 року, посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської державної нотаріальної контори Фроімчук Н.М.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 31.08.2023 року визначено підсудність та направлено дану цивільну справу до Чернівецького районного суду Вінницької області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2023, головуючим суддею визначено С.П.Суперсона.

Ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 07.09.2023 року задоволено заяву судді Суперсона С.П. про самовідвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2023, головуючою суддею визначено Б.Б.Кушнір.

При відкритті провадження у справі суддя перевіряє відповідність позовної заяви по формі і змісту вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України.

Згідно ч.1, 2, п.п.3, 4, 5, 8, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В поданій позовній заяві позивачем визначено ОСОБА_1 , що діє в інтересах померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , позовна заява підписана ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦК України, учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

Відповідно до ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно ч.ч.1,5 ст.56 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи ( ч.1 ст.47 ЦПК України).

Згідно з ч.4 ст.25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

З огляду на викладене, в позовній заяві позивачу слід уточнити її процесуальний статус, а саме, чи вона звертається за захистом своїх порушених прав як фізична особа, відтак, саме вона є позивачем, чи вона звертається до суду в інтересах іншої особи - померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , оскільки вказана обставина вплине на вирішення питання відкриття провадження у справі.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачами у справі визначено - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , тобто позов подано до кількох відповідачів, однак, зміст позовних вимог щодо кожного з них не конкретизовано, що вплине на застосування принципу диспозитивності під час розгляду справи, відтак, позивачу необхідно викласти позовні вимоги з врахуванням предмету позовних вимог та підстав позову щодо кожного з визначених нею відповідачів.

Також позивачем в прохальній частині позовної заяви викладено дві позовні вимоги - визнання недійсним договору купівлі-продажу від 15 червня 1989 року недійсним та застосування правових наслідків недійсності договору купівлі-продажу від 15 червня 1989 року.

Однак, позивачем не конкретизовано позовну вимогу в частині застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, чи це вимога про повернення майна, чи відшкодування вартості майна, чи інший спосіб захисту цивільного права. При цьому суд зазначає, що дана вимога є майновою, складає предмет позову і впливає на визначення ціни позову.

При визначенні ціни позову слід враховувати вимоги ст.176 ЦПК України.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі або навпаки, до необґрунтованої відмови у відкритті провадження.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно ст.1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно до ч.1 ст. 3 цього Закону, судовий збір, зокрема, справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», встановлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2684 гривні.

Згідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору складав 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справлянню підлягає судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.п.11, 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Як зазначено у п.31 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 N 9 « Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшкодованого майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності, судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 ЦПК (у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог) за загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем у позовній заяви визначено позовні вимоги, які містять вимоги немайнового характеру - про визнання договору купівлі-продажу від 15 червня 1989 року недійсним, та майнову вимогу - застосування наслідків недійсності правочину, тому при зверненні до суду із даним позовом позивачу необхідно надати документ про сплату судового збору, виходячи з ціни позову, яку слід визначити, як за ставками, встановленими для позовної заяви немайнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, виходячи із дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду із позовом.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст.ст.175-176 ЦПК України, такий обов`язок щодо визначення ціни позову покладається на позивача.

Позивачем в позовній заяві визначено ціну позову в розмірі 1476000грн., яку визначено як завдана відповідачами матеріальна шкода і обчислена з врахуванням ринкової вартості 1кв.м приміщення та 1кв.м землі за даними рієлторських компаній станом на дату подання позову. Однак, не долучено доказів, якими б підтверджувалось вказане твердження.

Відповідно до ч.4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

До позовної заяви позивачем не додано доказів сплати судового збору, натомість, позивач зазначає, що вказаний позов подано в інтересах особи з інвалідністю померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , що відповідно до п.8 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільняє її від сплати судового збору.

До позовної заяви долучено свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , відповідно до якого така особа померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також посвідчення інваліда 1 групи ветерана війни.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.

Оскільки нормами цивільного процесуального законодавства не передбачено можливість звернення з позовом в інтересах фізичної особи, цивільна правоздатність якої припинилась, посилання позивача на ту обставину, що вона звільнена від сплати судового збору, оскільки позов подано в інтересах померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , вважається безпідставним.

Відтак, матеріалами позовної заяви не доведено, що на позивача поширюються пільги щодо сплати судового збору, а тому, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» при зверненні з позовом повинен сплатити судовий збір в порядку та розмірі заявленої ним вимоги.

Таким чином, зважаючи на те, що дана позовна заява містить позовні вимоги немайнового та майнового характеру, виходячи із дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду із позовом, позивачу слід долучити до позовної заяви докази сплати судового збору за загальною сумою всіх вимог та докази, які підтверджують ціну позову майнового характеру, з врахуванням уточнення позовної вимоги щодо застосування наслідків недійсності договору.

Окрім того, згідно ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч.ч.2, 4, 5 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, позивачем до позовної заяви долучено копії документів, які нею не засвідчені належним чином та без зазначення наявності у неї чи іншої особи оригіналу таких документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , що діє в інтересах померлого учасника Другої світової війни ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину недійсним, застосування наслідків недійсності правочину залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б.Б. Кушнір