Справа № 203/3343/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Потаповій В.С.

за участю представника позивача - ОСОБА_1

відповідачки - ОСОБА_2

представника відповідачки - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому посилався на те, що 09.06.2021 року в належній йому на праві власності квартирі АДРЕСА_1 сталась пожежа, яка була ліквідована протягом години підрозділом ДСНС України у Дніпропетровській області. Внаслідок пожежі було пошкоджено скління балкону та хатні речі. В ході дослідження обставин пожежі було встановлено, щ найбільш вірогідною причиною пожежі стало виникнення горіння внаслідок теплових проявів іскор, що утворюються під час проведення зварювальних робіт. Також було встановлено, що відповідні електрозварювальні роботи проводились у розташованій поверхом вище квартирі АДРЕСА_2 , власником якої є відповідачка, під час виконання робіт по наварюванню металоконструкцій для подальшого скління. Вказане підтверджено висновком №78/2021 ДСНС України. Згідно висновку судового експерта Харченка В.В., складеного за замовленням позивача, розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири АДРЕСА_1 , була визначена в сумі 59639 грн. Посилаючись на вказані обставини, позивач просив стягнути з відповідачки завдані внаслідок пожежі збитки в сумі 59639 грн. та судові витрати по справі.

Ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08.09.2022 року позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою від 14.11.2022 року було відкрито провадження по справі та призначено останню до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

Протокольною ухвалою від 07.06.2023 року було закрито підготовче провадження по справі та призначено останню до розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позов та посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідачка та її представник в своїх поясненнях у вступному слові та поданому відзиві просили відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що зазначені в акті про пожежу збитки в сумі 65042 грн., є витратами на гасіння пожежі, а не шкодою приватної власності, а тому стягувачем за такими збитками не може бути фізична особа. Також в акті про пожежу зазначено, що фактично майно, яке б постраждало або було знищено, відсутнє, оскільки зазначено про «сміття на загальній площі 1 кв.м на балконі 9 поверху». При цьому, захаращення сміттям балкону заборонено «Правилами пожежної безпеки в Україні». Крім того, сторона відповідача посилалась на те, що акт про пожежу було підписано ОСОБА_5 , який не є власником квартирі АДРЕСА_1 . таким чином, оскільки акт про пожежу підписаний неуповноваженою особою, останній є недопустимим доказом. Огляд місця пожежі співробітником ДВЛ АРЗСП ГУ ДСНС України було здійснено 08.11.2021 року, а технічний висновок складено 11.11.2021 року, тобто майже через п`ять місяців після пожежі. Дослідження експертом при визначенні розміру збитків було проведено також лише 17.02.2022 року, через шість місяців після пожежі. В зв`язку із цим неможливо встановити чи були ті самі пошкодження на день пожежі або пошкодження, описані в технічному висновку та висновку експерта мали місце пізніше. Таким чином позовні вимоги є безпідставними та недоведеними.

Заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали останньої, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 05.01.1999 року позивачу на праві спільної сумісної власності із ОСОБА_6 належить квартира АДРЕСА_1 .

Поверхом вище розташована квартира АДРЕСА_2 , власником якої є відповідачка ОСОБА_2 , факт чого не заперечувала остання під час розгляду справи та не підлягає доказуванню в силу ч.1 ст.82 ЦПК України.

З акту про пожежу від 09.06.2021 року, складеного фахівцем Дніпровського районного центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, вбачається, що 09.06.2021 року о 14-00 г. на балконі квартири АДРЕСА_1 виникла пожежа, яку було ліквідовано о 14-29 г. цього ж дня. Причини пожежі встановлюються, прямі збитки встановлюються. Пожежею знищено сміття на загальній площі 1 кв.м на балконі 9 поверху.

11.11.2021 року інженером Дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області Корнєвим Д.В. було складено технічний висновок №78/2021 щодо ймовірної причини виникнення пожежі, яка сталась 09.06.2021 року у житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до вказаного висновку, осередок пожежі знаходиться в приміщенні заскленого балкону, а саме під стелею з правого боку відносно виходу на балкон. Найбільш ймовірною причиною пожежі, є виникнення горіння внаслідок порушення правил пожежної безпеки під час проведення електрозварювальних робіт.

Статтею 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.ч.1,2,7 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п.1 ч.2 ст.22 ЦК України).

Частинами 4 та 5 ст.319 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (чч.1 ст.322 ЦК України).

Згідно ст.151 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Статтею 177 ЖК УРСР передбачено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.

Відповідно до ст.179 ЖК УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року, передбачено, що відповідно до Закону України «Про пожежну безпеку» забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників.

Закон України «Про пожежну безпеку» втратив чинність в зв`язку із прийняттям Кодексу цивільного захисту України, частинами 3 та 6 ст.55 якого встановлено, що забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.

Обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Суд враховує, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 27 грудня 2019 року у справі № 686/11256/16-ц).

Під час розгляду справи відповідачкою було визнано, що в день пожежі 09.06.2021 року в її квартирі на балконі проводились електрозварювальні роботи працівниками фірми «Мир окон» під час встановлення металоконструкцій для подальшого скління.

Як зазначено в технічному висновку від 11.11.2021 року, складеного інженером Дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області Корнєвим Д.В. та підтверджено останнім під час його допиту в суді, найбільш вірогідною причиною пожежі є виникнення горіння внаслідок теплових проявів іскор, що утворюються під час проведення зварювальних робіт.

Вказаний висновок узгоджується із фактичними обставинами справи, які визнані відповідачкою.

Посилання відповідачки на відсутність її вини у виникненні пожежі з посиланням на те, що зварювальні роботи проводились працівниками фірми «Мир окон» суд вважає безпідставними та такими, що не спростовують її вину у завданні збитків позивачу, оскільки саме відповідачка, як власник квартири де проводились відповідні роботи, повинна була проконтролювати та забезпечити їх проведення з дотриманням правил пожежної безпеки.

Саме протиправна поведінка відповідачки, яка полягає у бездіяльності, а саме в недотриманні нею, як власником квартири, правил пожежної безпеки при проведенні зварювальних робіт в належному їй житловому приміщенні, призвела до виникнення аварійного режиму і пожежі, яка перекинулась на балкон квартири позивача і завдала останньому майнової шкоди (збитків).

В зв`язку з вищенаведеним, суд приходить о висновку про обгрунтованість та необхідність задоволення позовних вимог, стягнувши із відповідачки на користь позивача завдану внаслідок пожежі матеріальну шкоду.

При визначенні розміру останньої, суд враховує наступне.

25.07.2022 року за замовленням позивача судовим експертом Харченком В.В. було складено висновок №1133/02-22 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого розмір завданої матеріальної шкоди в квартирі АДРЕСА_1 , внаслідок пожежі, визначений в сумі 59639 грн.

Зі змісту вказаного висновку та додатків до нього вбачається, що вказаний розмір збитків включає в себе вартість відновлювальних робіт та матеріалів на ремонт балкону в квартирі АДРЕСА_1 , факт пошкодження якого під час пожежі підтверджено дослідженими судом доказами.

Поряд з цим, до висновку також включено варіть відновлювальних робіт та матеріалів на ремонт коридора площею 10,7 кв.м, пошкодження якого не зафіксовано ані в акті про пожежу, ані в технічному висновку та не підтверджено будь-якими іншими матеріалами справи.

В зв`язку із цим, позовні вимоги слід задовольнити частково, стягнувши з відповідачки на користь позивача у рахунок відшкодування матеріальної шкоди 32997 грн. 01 коп., що включають в себе вартість відновлювальних робіт та матеріалів на ремонт пошкодженого внаслідок пожежі балкону в квартирі позивача.

Вказана сума розраховується виходячи із визначеної експертом загальною вартості будівельних робіт по балкону в сумі 35618,80 грн. + 1154,57 грн. (кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами різниця між п.10 та п.7 договірної ціни додатку до висновку) = 36773,37 грн. + 20% ПДВ (7354,67 грн.) = 44128,04 грн. (вартість матеріальних ресурсів на ремонт балкону 30919,54 грн. х 30% коефіцієнту фізичного зносу + 20% ПДВ = 11131,03) = 32997,01 грн.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.

Також, враховуючи, що обов`язок доведення розміру заподіяної шкоди покладається на позивача, а також, що наданий останнім висновок, складений на замовлення позивача, з попередження експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України, тобто поданий у відповідності до ст.ст.102,106 ЦПК України, з відповідачки на користь позивача відповідно до ст.141 ЦПК України також слід стягнути витрати на оплату послуг експерта в сумі 3082 грн. та судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22,317,319,1166 ЦК України, ст.55 Кодексу цивільного захисту України, ст.ст.151,177,179 ЖК УРСР, ст.ст.2-5,10-13,76-82,141,258,259,263-268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) у рахунок відшкодування матеріальної шкоди 32997 грн. 01 коп., витрати на оплату послуг експерта в сумі 3082 грн., а також судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 05 вересня 2023 року.

Суддя С.Ю. Казак