Справа № 638/4190/22
Провадження № 2/638/1654/23
УХВАЛА

Іменем України

06 вересня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Агапова P.O.,

за участю секретаря судового засідання: Бондаренко А.С.,

позивача: ОСОБА_1 ;

представника позивача: ОСОБА_2 ;

представника відповідача: Задорожної Т.О.;

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та про залучення співвідповідачів у цивільний справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоров`я обласний центр медико- соціальної Експертизи Обласна медико-соціальна експертна комісія №1 про відшкодування 93334,76 грн. матеріальної та 1700000,00 грн. моральної шкоди,

встановив:

13.12.2022 до канцелярії Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить:

- стягнути з Комунального закладу охорони здоров`я «Центр медико-соціальної експертизи» 900 000,00грн., з ОСОБА_3 50 000,00грн., ОСОБА_4 50 000,00грн. на користь ОСОБА_1 додатково моральну шкоду, завдану внаслідок розголошення конфіденційної інформації, медичної таємниці, поширення недостовірної інформації, приховування інформації, ненадання відповідей на запити на інформацію, на звернення загалом додатково 1 000 000,00грн.;

- вилучити з матеріалів справи №638/4190/22 та з усіх видів носії Дзержинського районного суду м. Харкова (без залишення копій) відзив Комунального закладу охорони здоров`я «Центр медико-соціальної експертизи» від 12.10.2022 з додатками, як такий, що наданий з порушенням ст.32 Конституції України та інших положень законодавства України та повернути його відповідачеві.

Також, разом з вказаним клопотанням, позивачем подано клопотання про залучення співвідповідачів:

- ОСОБА_3 , в.о. директора Комунального закладу охорони здоров`я «Центр медико-соціальної експертизи», адреса роботи: 61058, Харківська область, м. Харків, вул. Літературна, 6;

- ОСОБА_4 , представника Комунального закладу охорони здоров`я «Центр медико-соціальної експертизи», адреса роботи: 61058, Харківська область, м. Харків, вул. Літературна, 6.

В обґрунтування заява про збільшення позовних вимог зазначено наступне.

Поширена у відзиві Комунального закладу охорони здоров`я «Центр медико-соціальної експертизи та доданих документах інформація містить недостовірну інформацію. Конфіденційна інформація (медична таємниця) базується на нібито наявності у позивача неіснуючої хвороби, що є недостовірною інформацію, а отже - наклепом, який ганьбить честь, гідність, особисту репутацію та брутально порушує мої права і свободи людини позивача.

Позивач не надавала згоди відповідачам на використання та поширення її конфіденційної інформації, медичної таємниці, навпаки обмежила їх поширення в заяві від 23.10.2020 р. та однозначно висловила свою волю відносно непоширення конфіденційної інформації, медичної таємниці у своїй заяві, доданої до позовної заяви від 12.07.2022.

Також посилається на неотримання відповіді на запити та звернення, надіслані на адресу закладу.

Вважає, що порушення її прав діями Відповідачів має бути відновлено шляхом відшкодування шкоди здоров`ю, моральної шкоди, розмір якої є співмірним стражданням 1 000 000 (Один мільйон) гривень

В обґрунтування заяви про залучення співвідповідачів зазначає, що безпосередньо в розголошенні конфіденційної інформації, медичної таємниці, поширенні недостовірної інформації, ненаданні відповіді на запити на інформацію, не звернення, винні ОСОБА_3 (в.о. директора Комунального закладу охорони здоров`я Центр медико-соціальної експертизи») та Задорожна Тетяна Олексіївна (представник Комунального закладу охорони здоров`я Центр медико-соціальної експертизи»).

Представник Комунального закладу охорони здоров`я Центр медико-соціальної експертизи» надала відзив на клопотання про залучення співвідповідачів, в якому зазначила, що в заяві про збільшення позовних вимог немає чіткого обґрунтування та доказів на порушення прав Позивача. Окрім цього, процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору відрізняється за обсягом прав та обов`язків. Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року у справі № також вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

У підготовчому засіданні позивач та її представник підтримали заяви та просили її задовольнити, надав пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення вказаних клопотань заперечувала з підстав, викладених у відзиві.

Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, представника відповідача, вивчивши матеріали заяви, дійшов наступних висновків.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Виходячи з висновків, викладених в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 року по справі № 761/7978/15-ц, під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви). Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд зазначає, що поданою заявою позивач доповнила позов новими вимогами з іншим предметом та іншими підставами, заявивши цілком новий позов як за предметом, так і підставами, що суперечить вимогам ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Також позивачем не конкретизовано, чим саме кожним з відповідачів порушено право позивача.

У зв`язку з викладеним, клопотання позивача про збільшення позивних вимог та залучення співвідповідачів задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного , керуючись статтями 13, 49, 175, 197, 260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог - відмовити.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про залучення співвідповідачів - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено 07.09.2023 року.

Суддя : Р.О. Агапов