Справа № 573/1608/23
Номер провадження 2/573/327/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року м. Білопілля

Суддя Білопільського районного суду Сумської області Черкашина М.С., розглянувши матеріали до позовної заяви ОСОБА_1 до Білопільського відділу державної виконавчої служби у Сумському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), третя особа Білопільське ТВБВ № 10018/080 філії Сумського обласного управління АТ «Ощадбанк» про зняття арешту з коштів боржника,

В С Т А Н О В И Л А:

11 вересня 2023 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Білопільського відділу державної виконавчої служби у Сумському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), третя особа Білопільське ТВБВ № 10018/080 філії Сумського обласного управління АТ «Ощадбанк» про зняття арешту з коштів боржника.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, крім іншого, суддя перевіряє додержання усіх передумов відкриття провадження.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно (кошти) позивача було накладено постановами державного виконавця в межах виконавчого провадження № 67692097, відкритого 30.11.2021 на підставі постанови Білопільського районного суду та відкритого 22.07.2022 за постановою відділення поліції відкрито виконавче провадження № 69453235.

Позивач ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, тобто боржником.

Згідно з ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Положеннями ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26.09.2019 у справі №607/3894/17.

З огляду на наведені норми та роз`яснення, надані Верховним Судом, суд дійшов висновку, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно позивача було накладено постановами державного виконавця в межах виконавчих проваджень № 67692097, від 30.11.2021 та № 69453235 від 22.07.2022, яка не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Оскільки заява про зняття арешту з майна підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, у відкритті позовного провадження слід відмовити.

Крім того, звертаю увагу на положення ч. 1 та 2 ст. 449 ЦПК України, якою визначено строки для звернення зі скаргою.

Також роз`яснюю, що у випадку відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 186, 447 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Білопільського відділу державної виконавчої служби у Сумському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), третя особа Білопільське ТВБВ № 10018/080 філії Сумського обласного управління АТ «Ощадбанк» про зняття арешту з коштів боржника, відмовити.

Роз`яснити позивачу право на оскарження дій державного виконавця у порядку ст. ст. 447-453 ЦПК України.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня отримання відповідної ухвали суду.

Суддя: