Справа № 368/369/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Варлам Є.Р.

з участю представника позивача адвокат Клапчука Ф.П.

представника третіх осіб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Пльотки П.Ю.

та третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_1 , ОСОБА_22 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик Київської області клопотання представника позивача ОСОБА_23 адвоката Клапчука Федора Петровича про скасування заходів зустрічного забезпечення позову по справі за позовною заявою ОСОБА_23 до Кагарлицького районного споживчого товариства, треті особи: ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_11 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_17 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_6 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_20 , ОСОБА_30 , ОСОБА_1 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_2 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_5 , ОСОБА_36 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_37 , ОСОБА_10 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_21 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_18 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_12 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_15 , ОСОБА_49 , ОСОБА_13 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_22 , ОСОБА_19 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_9 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 про визнання незаконним та недійсним протоколу, незаконним звільнення, поновлення на посаді, -

в с т а н о в и в:

представник позивача ОСОБА_23 адвокат Клапчук Федір Петрович просить суд скасувати заходи зустрічного забезпечення позову застосовні ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 01.09.2023 р. у справі №368/369/23, обґрунтовуючи наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

02 березня 2023 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 643/14180/21, провадження № 61-11379св22 досліджував питання щодо особливостей застосування зустрічного забезпечення позову.

Зустрічне забезпечення по своїй суті є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, має на меті забезпечити баланс інтересів сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути внаслідок застосування судом забезпечувальних заходів.

Отже, відповідно до норм ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України та практики Верховного суду зустрічне забезпечення застосовується з метою гарантій відшкодування можливих збитків відповідача від застосованих судом заходів забезпечення позову.

В той же час до суду із заявою звернулась третя особа ОСОБА_2 , яка не є відповідачем по справі та їй не можуть бути ніяким чином заподіянні збитки від заходів забезпечення позову.

А тому, третя особа ОСОБА_2 не є належним суб`єктом звернення із заявою про застосування зустрічного забезпечення, оскільки третій особі не можуть бути заподіянні збитки від заходів забезпечення позову та прав третьої особи такі заходи не порушують.

Забезпечення позову (зустрічне забезпечення) по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обгрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, саме лише посилання в заяві на потенційну можливість відповідача відчужити земельні ділянки, без наведення відповідного обґрунтування та доказів не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Слід зазначити, що заявник ОСОБА_2 звертаючись до суду із заявою про застосування зустрічного забезпечення не надала суду жодного доказу як потенційних можливих збитків відповідача так і можливого утруднення або невиконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача.

При цьому, суд задовольняючи заяву та застосовуючи зустрічне забезпечення залишив поза увагою відсутність будь-яких доказів, які б підтверджували ризики можливих збитків для відповідача.

Задовольняючи заяву та застосовуючи зустрічне забезпечення суд не обґрунтував в чому полягає можливість заподіяння збитків відповідачу тими заходами забезпечення позову, які були застосовані судом.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 14.04.2023 р. були застосовані заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам та іншим суб`єктам у сфері державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо внесення будь-яких змін голови Кагарлицького районного споживчого товариства ().

Виходячи із застосованих судом заходів забезпечення позову є незрозумілим яким чином заборона державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії може заподіяти збитків

відповідачу. Вчинення чи не вчинення будь-яких реєстраційних дій державними реєстраторами не можуть заподіяти будь-яких збитків відповідачу.

Як визначено ч. 1 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до ч. 4 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Враховуючи те, що заходи зустрічного забезпечення застосовуються виключно для відшкодування можливих збитків відповідача від застосованих судом заходів забезпечення позову, а заявником не було надано жодних доказів па підтвердження можливих збитків та заходи забезпечення позову застосовані судом не можуть заподіяти шкоди відповідачу, у суду були відсутні підстави для задоволення заяви третьої особи ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч. 4 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 7 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявнику порядку зустрічного забезпечення.

Виходячи з вказаних норм ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України заходи зустрічного забезпечення можуть застосовуватись у вигляді внесення грошових коштів на депозитний рахунок, гарантії, поруки або інших дій які повинен вчинити заявник, тобто ОСОБА_2 .

Натомість в порушення норм ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України суд застосовуючи зустрічне забезпечення застосовує його у вигляді заборони вчинення дій, що не є заходами зустрічного забезпечення, а є заходами забезпечення позову, які передбачені ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 4 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 01.09.2023 р. серед іншого заборонено Кагарлицькому районному споживчому товариству () приймати рішенням або вчиняти дії спрямовані на укладання договорів (угод) про... у тому числі позики, здачу в оренду основних засобів споживчого товариства, його підприємств (об`єднань), іншим утворених споживчим товариством суб`єктів господарювання членам споживчих товариств, підприємства, організаціям, іншим фізичним і юридичних особам.

Одним із основних видів діяльності відповідача є передача наявного майна, в тому числі і нерухомого в оренду як іншим споживчим товариствам так і членам та іншим фізичним і юридичних особам.

Застосування судом заборони укладання договорів, в тому числі і договорів оренди призведе до значних збитків Кагарлицькому районному споживчому товариству (), основними видами фінансового доходу якого є отримання орендної плати від здачі майна в оренду.

Встановлення такої заборони судом призводить до перешкоджання законній господарській діяльності Кагарлицькому районному споживчому товариству ().

Суддя, розглядаючи заяву про забезпечення позову, повинен з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності судді слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

На цьому наголосила Велика Палата Верховного Суду у постанові з провадження №11-167сап21 щодо оскарження рішення Вищої ради правосуддя про залишення без змін рішення її дисциплінарної палати про притягнення судді місцевого загального суду до дисциплінарної відповідальності за пунктом 4 частини першої статті 106 Закону «Про судоустрій і статус суддів» 1402-УІП у зв`язку із прийняттям ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, чим створено перешкоди для господарської діяльності товариства.

Так, ВП ВС підкреслила, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

За висновками ВРП та її Другої Дисциплінарної палати, суддя не здійснила належної перевірки заяви про забезпечення позову на відповідність вимогам статей 150, 151 ЦПК України, а розгляд такої заяви мав формальний характер.

Таким чином, задовольняючи заяву третьої особи ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення суд формально розглянув заяву, залишив поза увагою неналежності суб`єкту звернення, відсутність доказів та підстав для застосування таких заходів, не відповідність застосованих заходів процесуальним нормам та застосував заходи зустрічного забезпечення, які перешкоджають господарській діяльності.

У зв`язку з вищенаведеним застосовані заходи зустрічного забезпечення згідно ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 01.09.2023 р. підлягають скасуванню.

Відповідно до ч.ч. 4 ст. 155 Цивільного процесуального кодексу України зустрічне забезпечення може бути скасовано судом в будь-який час за вмотивованим клопотанням відповідача або іншої особи, права або охоронювані законом інтереси якої порушуються у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1, 7 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 постанови № 9 від 22.10.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз зазначених правових норм і роз`яснення Пленуму Верховного Суду дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Відповідно до ч. 4, 11 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також: державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та їх представник адвокат Пльотка П.Ю. заперечували про заявленого клопотання та просили у задоволенні клопотання відмовити.

Треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_17 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 підтримали клопотання представника позивача адвокат Клапчука Ф.П. та просили задовольнити.

Треті особи - ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 заперечували про заявленого клопотання та просили у задоволенні клопотання відмовити.

Суд, вислухавши клопотання та думку інших учасників щодо заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_23 до Кагарлицького районного споживчого товариства, треті особи: ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_11 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_17 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_6 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_20 , ОСОБА_30 , ОСОБА_1 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_2 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_5 , ОСОБА_36 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_37 , ОСОБА_10 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_21 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_18 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_12 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_15 , ОСОБА_49 , ОСОБА_13 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_22 , ОСОБА_19 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_9 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 про визнання незаконним та недійсним протоколу, незаконним звільнення, поновлення на посаді.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову по справі.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 14 квітня 2023 року заяву ОСОБА_23 про забезпечення позову задоволено та заборонено державним реєстраторам та іншим суб`єктам у сфері державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо внесення будь-яких змін голови Кагарлицького районного споживчого товариства ().

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 01 вересня 2023 року заяву ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову задоволено та заборонено Кагарлицькому районному споживчому товариству () приймати рішення або вчиняти дії спрямовані на укладання договорів (угод) про продаж єдиних майнових комплексів та/або корпоративного права на підприємства (об`єднання), інших утворених споживчим товариством суб`єктів господарювання, об`єктів основних засобів споживчого товариства, його підприємств (об`єднань), інших утворених споживчим товариством суб`єктів господарювання, міни, дарування, списання, передачу в заставу, тимчасову передачу, у тому числі надання позики, позички, здачу в оренду основних засобів споживчого товариства, його підприємств (об`єднань), інших утворених споживчим товариством суб`єктів господарювання членам споживчих товариств, підприємствам, організаціям, іншим фізичним і юридичним особам.

За положеннями ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи абезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України 19 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами Цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Відповідно до вимог ч. 7-10 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Також, суд враховує те, що у вказаній цивільній справі рішення суду не ухвалено, а тому відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Разом з тим, обґрунтовуючи своє клопотання про скасування застосованих заходів забезпечення позову, заявник не навів достатніх доводів та доказів того, що заходи вжитті ухвалою про забезпечення позову порушують права позивача на даний час та підлягають скасуванню. Доводи, викладені у заяві про скасування заходів забезпечення позову стосуються іншого, оцінка яким буде надана при розгляді справи по суті.

Таким чином, враховуючи, що справа не розглянута, клопотання представника позивача є передчасним, суд вважає, що підстав для скасування заходів забезпечення позову немає, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання представника позивача про скасування заходів зустрічного забезпечення позову слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст.158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, постановляється ухвала.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 153 - 158 ЦПК України суд ,-

в и р і ш и в:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_23 адвоката Клапчука Федора Петровича про скасування заходів зустрічного забезпечення позову по справі за позовною заявою ОСОБА_23 до Кагарлицького районного споживчого товариства, треті особи: ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_11 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_17 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_6 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_20 , ОСОБА_30 , ОСОБА_1 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_2 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_5 , ОСОБА_36 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_37 , ОСОБА_10 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_21 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_18 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_12 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_15 , ОСОБА_49 , ОСОБА_13 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_22 , ОСОБА_19 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_9 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 про визнання незаконним та недійсним протоколу, незаконним звільнення, поновлення на посаді - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 11.09.2023 р.

Суддя І.І. Шевченко