єдиний унікальний номер 336/8814/23
провадження номер 2/336/3199/2023
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04.09.2023 м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Карабак Л.Г., розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

28.08.2023 через підсистему «Електронний суд» представник позивача, адвокат Хрипченко Юлія Юріївна подала до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Карабак Л.Г.

Дослідивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно зі ст. 185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Звертаючись до суду позивач заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ст.. 3 Закону України «Про судовий збір»: судовий збір справляється:за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач не звільнений від сплати судового збору при пред`явленні позову.

У рішенні по справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 ЄСПЛ констатує, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди суті цього права, та має переслідувати законну мету. Разом з тим, на думку ЄСПЛ, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Враховуючи, що позивачка не є особою, що звільнена від сплати судового збору відповідно до закону, а наведені нею підстави, як то «навчання у ВУЗі за денною формою навчання, відсутність роботи та доходу» не є обставинами які беззаперечно підтверджують неможливість сплати нею судового збору, суд не вбачає підстав для звільнення її від сплати судового збору чи відстрочення сплати останнього.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Будь-яких доказів на підтвердження майнового стану заявника до суду не надано, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Для обрахунку ставок судового збору згідно з нормою ч.1 ст.4 Закону застосовується розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Відповідно до ч. 2 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При розрахунку ставки судового збору необхідно враховувати прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01.01.2023.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 1 січня 2023 року 2 684 грн. 00 коп., судовий збір за вимоги немайнового характеру для фізичних осіб складають 1073,60 грн.

Таким чином, позивачу належить сплатити судовий за вимогу немайнового характеру у розмірі 1073,60 грн. та надати суду докази, що підтверджують сплату судового збору.

Судовий збір має бути сплачений за такими реквізитами:

Отримувач - ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37941997, Код банку отримувача (МФО): 899998, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку (IBAN) - UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення судовий збір.

Крім цього, відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Згідно з частиною шостою статті 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 29 Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

За частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, через те, що до позовної заяви не додано доказу надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст. 185 ЦПК України слід залишити без руху, як таку, що подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України , та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.Г.Карабак