Справа № 953/1219/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.,

при секретарі судових засідань Мордухович К.Г.,

за участі представника позивача адвоката Лебединської І.С.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (61003, м.Харків, м-н Конституції, 7), третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова А.В. (61068, м.Харків пр-т Московський б.96А, кв.2) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

17.02.2023 позивач ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є донькою спадкоємця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Факт родинних відносин підтверджується копією свідоцтва про народження. ІНФОРМАЦІЯ_3 її батьком ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 21.11.2003 за реєстровим №6058 придбано 1/6 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2435109 від 25.12.2003, за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на 1/6 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_4 її батько помер. Станом на час смерті батько проживав в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, що складається з 1/6 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Вказала, що на день його смерті вона постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкова справа не заводилась, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини. Посилалась на т е, що на день смерті батька, вона була відсутня в м.Харкові, тимчасово знаходилася в м.Дніпро. Також вказала, що має молодшу сестру, ОСОБА_3 , з якою в неї напружені стосунки, коли вона не могла додзвонитись до батька, телефонувала своїй молодшій сестрі ОСОБА_3 , яка їй і повідомила про смерть батька. У травні 2022 вона звернулась до приватного нотаріуса ХМНО Бакумової А,В. з питання подання заяви про прийняття спадщини. Однак нотаріус їй повідомила, що оскільки вона не має на руках жодного документа, який підтверджує факт смерті батька, то нотаріальна дія не може бути вчинена. На початку серпня 2022 вона повторно звернулась до нотаріуса, та вона знову роз`яснила, що оскільки вона не має на руках жодного документа, який підтверджує факт смерті батька, то нотаріальна дія не може бути вчинена. Також, на початку серпня 2022 вона дізналась, що її молодша сестра виїхала за кордон. Зв`язок з нею було втрачено. 02.02.2023 вона звернулась до ВРАЦС та дізналась, що факт смерті батька було зареєстровано ВРАЦС, їй було видано свідоцтво про смерть. Згідно з Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 02.02.2023, виданого повторно, актовий запис про смерть складено 19.08.2022. Вказала, що вона не отримувала свідоцтва про смерть вперше, їй було невідомо про реєстрацію факту смерті батька, про реєстрацію факту смерті батька сестра їй не повідомила. 03.02.2023 приватним нотаріусом ХМНО Бакумовою А.В. їй було роз`яснено, що вона звернулась з пропуском 6 місячного строку для прийняття спадщини. Посилалась на те, що подальше врегулювання вчинення нотаріальних дій в умовах воєнного стану впорядковано постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 та постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» №209 від 06.03.2022. Тому позивач, з урахуванням того, що пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, просить суд поновити їй строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Ухвалою суду від 22.02.2023 відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою суду від 25.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено розгляд по суті, задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

12.05.2023 до суду надійшли додаткові пояснення сторони позивача, в яких представник зазначила, що строк для подання заяви про прийняття спадщини встановлений ЦПК у 6 місяців становив до 26.07.2022, разом з тим, станом на 26.07.2022 був відсутній актовий запис про смерть ОСОБА_2 . Актовий запис про смерть було видано лише 19.08.2022, тобто після спливу 6 місяців для прийняття спадщини. Вказала, що ОСОБА_1 , мала право у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права та розраховувати, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Представник позивача адвокат Лебединська І.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.

Третя особа ПН ХМНО Бакумова А.В. в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце слухання справи належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив. Зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим повторно серія НОМЕР_2 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). (а.с. 14).

Відповідно до актового запису про смерть №8003 від 19.08.2022 зазначено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, згідно відповіді Першого відділу ДРАЦС у м.Харкові СМУ МЮ від 25.07.2023, наданої на ухвалу суду про витребування доказів, зазначено, що перевіркою облікових даних архівного фонду Відділу виявлено актовий запис про смерть №8003 від 19.08.2022, складений Першим відділом ДРАЦС у м.Харкові СМУ Міністерства юстиції відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян вбачається, що актовий запис про смерть складено на підставі лікарського свідоцтва про смерть №10-12/323-ДМ/22 від 10.08.2022 відділом СМЕ трупів Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи за заявою співробітника бюро ОСОБА_5 . Заяву про державну реєстрацію смерті зареєстровано у відділі 19.08.2022 за №8001/24.24-64.13.10.2022 за заявою про видачу документа про смерть, заявником в кій є ОСОБА_6 , яка діє на підставі довіреності від 03.08.2022 відділом видане відповідне свідоцтво серії НОМЕР_3 . 02.02.2023 за заявою ОСОБА_1 про повторну видачу свідоцтва про смерть, видане відповідне свідоцтво серії НОМЕР_2 .

21.11.2003 року ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 21.11.2003 за реєстровим №6058, посвідченого ПН ХМНО Воронкіною О.П., придбано 1/6 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2435109 від 25.12.2003, за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на 1/6 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач ОСОБА_1 , є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 10.10.1974.

З відомостей з Реєстру територіальної громади м.Харкова від 17.03.2023 вбачається, що станом на 26.01.2022 за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровані: ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Згідно листа ПН ХМНО Бакумової А.В, від 08.02.2003 зазначено, що ОСОБА_1 двічі зверталась до ПН ХМНО ОСОБА_13 : вперше в травні 2022 року, зі спробою подати заяву про прийняття спадщини після померлого батька, вдруге на початку серпня 2022 з тою ж метою. Як в першому, так і в другому випадку нотаріусу не було подано жодних документів, підтверджуючих факт смерті ОСОБА_2 , а тому нотаріальна дія не може бути вчинена.

03.02.2023 позивач ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бакумової А.В. з зверненням щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , однак нотаріус повідомив його про неможливість видачі свідоцтва про право у зв`язку пропущенням строку для прийняття спадщини.

В судовому засідання було допитано в якості свідка ОСОБА_14 , яка пояснила, що є двоюрідною сестрою позивача. Пояснила, що позивач була відсутня в м.Харкові ІНФОРМАЦІЯ_2 , коли помер її батько. В січні 2022 позивач намагалась додзвонитись батьку, але не змогла. Коли зателефонувала молодшій сестрі ОСОБА_15 , остання повідомила, що з батьком все гаразд, а через 2 тижні вона дізналась, що батько помер. Після цього молодша сестра позивача виїхала за кордон та зв`язку з нею немає. Знає, що ховали ОСОБА_2 за державні кошти, сестра приховала факт смерті батька від позивача. Строк для прийняття спадщини позивач пропустила у зв`язку з тим, що займалась оформленням документів та введенням воєнного стану, а актовий запис про смерть було внесено лише в серпні 2022 року і нотаріус не приймала у зв*язку з цим від неї заяву про прийняття спадщини, і сестра також не надавала відомості про актовий запис про смерть та отримання свідоцтва.

Відповідно до відповіді Державної прикордонної служби від 22.02.2023 зазначено, що ОСОБА_16 перетнула державний кордон України в пункті пропуску «Рава-Руська» 05.08.2022 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно ст. ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Позивач, як на підставу пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, посилався на відсутність у неї документів, які підтверджують смерть батька, оформленням актового запису про смерть лише в серпні 2022 року, змоги звернення до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини та неодноразові відмови в травні та серпні 2022 року, введення воєнного стану в Україні, неоднозначність на законодавчому рівні визначення строку для прийняття спадщини у воєнний час, і ті обставини, що останні місяці строку для прийняття спадщини припали на період воєнного стану.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України Про нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану.

Відповідно до змін внесених 28.04.2022 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану.

29.06.2022 внесено нові зміни постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці.

З цього слідує, що шестимісячний термін для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчувався 26.11.2022.

Згідно матеріалів цивільної справи, актовий запис про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_5 було внесено лише в серпні 2022 року і свідоцтво про смерть позивачка змогла отримати лише 02.02.2023 року.

Таким чином, з урахуванням того, що спадкова справа протягом 2022 -2023 років не заводилась у зв*язку з відсутністю актового запису про смерть, актовий запис про смерть внесено лише в серпні 2022 року і отримано свідоцтво позивачем в лютому 2023 року, а родичі приховали відомості про смерть батька позивача та отримання свідоцтва, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини, а позивачка зверталась до нотаріуса з заявою для подачі заяви протягом усього 2022 року у 6-місячний строк, і нотаріусом було прийнято заяву одразу після отримання свідоцтва про смерть 03.02.2023, та враховуючи невизначеність на законодавчому рівні строків для прийняття спадщини у воєнний час, і ті обставини, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин і тому суд задовольняє позовні вимоги, як обгрунтовані та доведені під час судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 13, 81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, ст. ст. 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (61003, м.Харків, м-н Конституції, 7), третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова А.В. (61068, м.Харків пр-т Московський б.96А, кв.2) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 3 місяця з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського Апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя :