ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/1218/22
провадження № 2/691/119/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
06 вересня 2023 рокум. Городище
Городищенський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді Подороги Л.В., за участю секретаря судових засідань Гегель М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Городищенського районного суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,
встановив:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , стягнути з останнього на свою користь, аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не більше 10 прожиткових мінімумів і не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, з дня пред`явлення позову та до досягнення дитиною повноліття, а також стягнути з відповідача судові витрати.
Позивач ОСОБА_1 у судовому засідання позовні вимоги просила задовольнити, вказавши, що з відповідачем зареєструвала шлюб у 2017 році, в якому народилася дочка ОСОБА_4 . На даний час позивач із чоловіком спільно не проживає, на початку січня 2022 року він виїхав за межі України та більше не повертався. Відповідач зареєстрований за місцем проживання його батьків. Позивач спільно з дитиною, на даний час проживають у м. Черкаси. З відповідачем вони не спілкуються, матеріальної допомоги останній на утримання дитини не надає. Позивач просила розірвати шлюб, повернути їй дошлюбне прізвище, визначити місце проживання дитини спільної з нею та стягнути з відповідача аліменти в розмірі 1/4 частка від доходу. Щодо заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи був повідомлений за місцем реєстрації. Відзив на позовну заяву до суду не надходив.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Судом установлено, що 25.11.2017 сторони зареєстрували шлюб.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , сторони є батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно ст. 110 Сімейного Кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» звернуто увагу судів на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Позивач зазначає, що подальше збереження сім`ї неможливе, оскільки у неї з чоловіком різні погляди на життя, виховання дочки та сімені обов`язки, відсутнє взаєморозуміння, відповідач тривалий час проживає окремо та сім`єю не цікавиться.
Відповідач не надав заперечень цим обставинам.
Сторони не просили надати їм термін на примирення, а суд не вбачає для цього підстав.
На даний час, малолітня дитина проживає з позивачем ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 не подав заперечень щодо місця проживання дитини, тому дитину слід залишити проживати з матір`ю.
Норми ст. 113 СК України передбачають, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право, після розірвання шлюбу, надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тому позивач має право відновити своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Відповідно до ст. 180, 181 Сімейного Кодексу України, батьки зобов`язані матеріально утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. У разі, коли такої згоди не досягнуто, кошти на утримання дітей присуджуються за рішенням суду, в розмірі, визначеному ст. 182 СК України та відповідно до п. 17 постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів».
Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Частиною 5 статті 183 СК України визначено розмір аліментів, що стягуються на утримання неповнолітніх дітей, а саме: на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Таким чином, оскільки неповнолітня дитина перебуває на утримані позивача ОСОБА_1 , з відповідача ОСОБА_2 слід стягнути аліменти у визначеному ч. 5 ст. 183 СК України розмірі, а саме, у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Таким чином, враховуючи викладені позивачем обставини та беручи до уваги, що відповідач до суду не з`явився і не подав своїх заперечень щодо предмета спору, суд приходить до висновку про доцільність задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у сумі 992 грн. 40 коп. за позовну вимогу про стягнення аліментів.
Крім того, відповідно до вимог до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у сумі 992 грн. 40 коп., які були сплачені позивачем за позовну вимогу про розірвання шлюбу.
На підставі викладеного, керуючись ст. 104, 105, 110 - 112, 113, 180, 181, 182, 183 Сімейного Кодексу України; ст. 5, 6, 12, 13, 14, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 273, 280 282 Цивільно-процесуального Кодексу України, постановою Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд
в и р і ш и в:
Розірвати шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25.11.2017 Виконавчим комітетом Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області, актовий запис № 09.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 поновити дошлюбне прізвище - « ОСОБА_5 ».
Малолітню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не більше 10 прожиткових мінімумів і не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 22.12.2022.
Рішення підлягає до негайного виконання в межах платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня проголошення рішення. У даному разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач може оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня проголошення рішення.

Суддя Л. В. Подорога