У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Ішуніна Л. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інстафінанс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бригіди Володимира Олександровича, третя особа - приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з заявою про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інстафінанс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бригіди В. О., третя особа - приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул І. І., про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтею 151 ЦПК України, з огляду на таке.

Згідно з вимогами частини шостої статті 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У додатках до заяви відсутні докази сплати судового збору, натомість заявник разом з заявою подала заяву про звільнення її від сплати судового збору, в обґрунтування якої зазначає, що внаслідок накладення стягнень та арештів в межах виконавчих проваджень в неї заблоковані усі банківські рахунки, а тому відсутні будь-які кошти для підтримання мінімального рівня життя.

Відповідно до частини 1 першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» Європейський суд з прав людини вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Враховуючи вищевикладені норми, підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян.

З матеріалів заяви про забезпечення позову та клопотання, наданих заявником до суду встановлено, що річний дохід заявника за попередній календарний рік (з січня 2022 року по грудень 2022 року) становив 285 914,09 грн, а у період з лютого 2023 року по червень 2023 року заявником було отримано пенсію в розмірі 98 670 грн, тобто останньою не надано жодного доказу, який би підтверджував її скрутне майнове становище. Водночас, той факт, що виконавцем накладено арешт на рахунки не є підставою вважати, що заявник позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання заяви про забезпечення позову та не свідчить про відсутність у неї інших доходів, тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 4 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду заяви про забезпечення позову, зокрема фізично особою, розмір судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року складав 2 684 грн.

На підставі зазначеного, судовий збір за подання заяви про забезпечення позову у цій справі підлягає сплаті у розмірі 536,80 грн (2 684х0,2 = 536,80).

Відповідно до частини десятої статті 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 151, 153, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інстафінанс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бригіди Володимира Олександровича, третя особа - приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна