Справа № 309/1138/23
Провадження № 2/309/248/23
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

07 вересня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Піцура Я.Я.,

за участю секретаря судового засідання Росоха Д.І.

під час розгляду у відкритому судовому засіданні цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом.

Ухвалою судді Хустського районного суду Закарпатської області від 27.03.2023 року відкрито провадження за даною позовною заявою та призначено підготовче судове засідання на 11 квітня 2023 року о 09 год. 00 хв.

У подальшому з`ясувалося, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, згідно п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Суд констатує, що позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житлом, з тих підстав, що останні не проживає за зареєстрованим місцем проживання, з метою подальшого їх зняття з реєстраційного обліку.

Так, згідно ст. 18 ЗУ «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» зняття особи із задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування) у разі звернення до органу реєстрації або через центр надання адміністративних послуг за місцем задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється: 2) за заявою власника житла приватної форми власності, поданої у паперовій формі, стосовно повнолітньої особи, місце проживання (перебування) якої зареєстровано або задекларовано в житлі, що належить власнику на підставі права власності. У разі подання власником житла заяви про зняття із задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування) батьків або інших законних представників дитини чи одного з них така дитина підлягає зняттю із задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування) разом із її батьками або іншими законними представниками чи одним із них.

Цей нормативно-правовий акт набув чинності 1 грудня 2021 року, але фактична його реалізація була неможлива до затвердження підзаконних актів Кабінетом Міністрів України. Тому, 7 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 265 «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» (далі Порядок) , якою було затверджено Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), а також деякі інші акти, необхідні для реалізації вказаного закону.

Відповідно до п. 61 Порядку зняття з реєстрації місця проживання (перебування) здійснюється за заявою власника житла приватної форми власності, поданої у паперовій формі, стосовно повнолітньої особи, місце проживання (перебування) якої зареєстровано в житлі, що належить власнику на підставі права власності, до якої додається: документ, що посвідчує особу; документ, що підтверджує право власності на житло, в якому задекларовано чи зареєстровано місце проживання особи, що знімається.

Отже наразі існує позасудовий порядок вирішення питання зняття осіб з реєстраційного обліку за заявою власника житла, і існування якихось обмежень у можливості позивача вирішити відповідне питання у позасудовому порядку, через органи ЦНАП, зазначеним вище законом не передбачено.

Таким чином, на думку суду, вирішення відповідного питання у судовому порядку можливе лише якщо позивач має якісь перешкоди для зняття відповідачів з реєстраційного обліку через органи ЦНАП. Це ґрунтується на приписах ст. 4 ЦПК України згідно якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У разі наявності у особи позасудового особу вирішення певного питання, звернення до суду з відповідним позовом, без належного обґрунтування щодо наявності у особи перешкод у використанні такого позасудового способу захисту порушеного права, суперечить ст. 4 ЦПК України, позаяк суд не може собою підміняти орган до повноважень якого віднесено вирішення відповідного питання.

Отже виходячи з предмету та підстав позову, у позовній заяві про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом, обов`язково повинно вказуватися про вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору (через органи ЦНАП), та/чи про неможливість вирішення такого питання у позасудовому порядку (для підтвердження факту наявності порушення права, яке може бути захищено лише в судовому порядку).

У позовній заяві не наведено відомостей чи вживалися позивачем заходи досудового врегулювання спору, тобто чи звертався позивач з цього питання до органів ЦНАП, як і не міститься відомостей, що відповідний орган ЦНАП відмовив у тій чи іншій формі позивачу у вирішення його питання.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши позовну заяву і додані до неї документи, суд приходить до висновку, що її слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. 175 і 177 ЦПК України, а саме: у позовній заяві не зазначено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору.

Дані обставини перешкоджають розгляду справи та були з`ясовані вже після відкриття провадження у справі.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення вищевказаних недоліків, які слід усунути шляхом надання відомостей чи вживалися позивачем заходи досудового врегулювання спору через орган ЦНАП, та чи відповідний орган ЦНАП відмовляв у тій чи іншій формі позивачу у вирішення його питання.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом - залишити без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Копію ухвали направити для відома та виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.