Справа № 638/1962/23
Провадження № 2/638/2404/23
05 вересня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого судді Цвірюка Д.В.,
за участю секретарів Кутоманової К.С., Кріцак А.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_3 , третя особа Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просять з урахуванням уточнень визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позову посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_4 . Після смерті останнього залишилось три спадкоємця рідні діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також дружина померлого ОСОБА_3 . 08.12.2022 року позивач звернулась до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори з документами для отримання свідоцтва про спадщину після смерті батька. Крім того надала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, підписану позивачем ОСОБА_2 , справжність підпису на якій було засвідчено 07.09.2022 року першим секретарем з консульських питань Посольства України в Словацькій Республіці. Постановою державного нотаріуса від 08.12.2022 року позивачам відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батька через пропуск строку для прийняття спадщини. Строком для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 з урахуванням чотирьох місяців, встановлених під час дії військового стану, є 30.11.2022 року. Крім того, з зазначеної постанови позивачі дізнались, що 01.07.2022 року була відкрита спадкова справа після смерті ОСОБА_4 на підставі заяви іншого спадкоємця. Зазначає, що строк для прийняття спадщини позивачі пропустили з поважних причин, а саме 28.09.2022 року позивач ОСОБА_1 була побита та пограбована невідомими особами. Лікарі встановили у неї забій м`яких тканин голови та обличчя, забій кісток носу, у зв`язку з чим знадобився час на лікування та відновлення телефонних номерів, в тому числі і нотаріуса. У зв`язку з військовим часом в Шостій ХМДНК працювала лише один нотаріус ОСОБА_5 . 03.11.2022 року ОСОБА_1 зв`язалась з нотаріусом, яка попередила, що заява від брата ОСОБА_2 повинна бути в оригіналі. Оскільки пересилання заяви зі Словацької Республіки до України зайняло певний час, позивач змогла звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише 08.12.2022 року. На підставі викладеного, просить суд визначити додатковий строк на подання такої заяви.
Ухвалою суду від 16.03.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачам строк на усунення недоліків.
Ухвалою суду від 23.03.2023 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 21.04.2023 року витребувано з Шостої харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою суду від 15.05.2023 року повторно витребувано з Шостої харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою суду від 15.06.2023 року закрито підготовче провадження у справі та її призначено до судового розгляду по суті.
Ухвалою суду від 21.07.2023 року постановлено проводити заочний розгляд даної справи.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позовній заяві.
Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримав.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно вимог ч.8 ст.128 ЦПК України, в судове засідання не з`явилась, в порушення ч.3 ст.131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, відзив на позовну заяву не надала, у зв`язку з чим на підставі ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 21.07.2023 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути у відсутність представника Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори.
Суд, заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 03.02.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), про що 03.02.2022 року зроблено відповідний актовий запис №2231.
З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина.
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За статтею 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно із ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Встановлено, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Виборних) та ОСОБА_2 є дітьми ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зазначене підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_6 , серії НОМЕР_2 від 02.09.2022 року та копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 , серії НОМЕР_3 від 14.10.1989 року. А отже позивачі є спадкоємцями першої черги.
Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (Спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) на підставі заяви ОСОБА_3 заведена спадкова справа №205/2022.
При зверненні ОСОБА_1 до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, в тому числі із заявою про прийняття спадщини, підписану ОСОБА_2 , справжність підпису в якій було засвідчено 07.09.2022 року першим секретарем з консульських питань Посольства України у Словацькій Республіці, державним нотаріусом Шостої ХМДНК постановою від 08.12.2022 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належну частку у спадщині після смерті батька ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском встановленого строку.
Крім того, як вбачається з наведеної постанови, державним нотаріусом Шостої ХМДНК роз`яснено позивачу ОСОБА_1 положення Постанови КМУ від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", згідно якої на період воєнного стану, строк для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, але не більше ніж на чотири місяці.
Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи, у даному випадку - це 30.01.2022 року.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
ОСОБА_1 як на підставу пропущення строку для звернення із заявою про прийняття спадщини посилалася на те, що вважала, що згідно до п. 3 постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, але не більше ніж на 4 місяці, а отже кінцевим строком подачі заяви про прийняття спадщини є 30.11.2022 року. Крім того, зазначила, що 28.09.2022 року була побита та пограбована, у зв`язку з чим знадобився певний строк на лікування та відновлення телефонного номеру нотаріуса. Також, під час спілкування з державним нотаріусом 03.11.2022 року, остання повідомила, що заява від брата ОСОБА_2 має бути подана в оригіналі, та оскільки пересилання заяви зі Словацької Республіки до України зайняло певний час, надати всі документи нотаріусу змогла лише 08.12.2022 року.
Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Правила частити третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Також відповідно до консультативного висновку лікаря-спеціаліста від 30.09.2022 року, ОСОБА_1 встановлено забої м`яких тканин голови.
Крім того, суд враховує, що ОСОБА_1 державним нотаріусом Шостої ХМДНК роз`яснено положення постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року, а саме, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, але не більше ніж на 4 місяці.
Щодо посилання на вищевказану Постанову КМУ №164, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", статей 7 і 34 Закону України "Про нотаріат", Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.
Основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина друга статті 4 ЦК України).
Актами цивільного законодавства України є також постанови Кабінету Міністрів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, застосовуються відповідні положення цього Кодексу або іншого закону (частина четверта статті 4 ЦК України).
У доктрині приватного права зауважується, що ієрархія актів цивільного законодавства може базуватися на їх юридичній силі (вимір по вертикалі). Вона поширюється, по-перше, на співвідношення закону та підзаконних актів та, по-друге, на співвідношення Конституції та законів (як кодифікованих, так і інших (поточних)). Одночасно слід визнати існування ієрархії між ЦК як кодифікованим законом та іншими (поточними) законами, що регулюють цивільні відносини. Ця ієрархія базується на визнанні ЦК основним актом цивільного законодавства (вимір ієрархії по горизонталі)
Щодо виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, то в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону.
Правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України.
Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку "присікає" право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.
Таким чином, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.
Разом з тим, судом встановлено, що згідно відмітки у закордонному паспорті ОСОБА_1 № НОМЕР_4 , остання виїхала за межі України 04.03.2022 року та повернулась на територію України 17.08.2022 року.
Також, згідно відмітки у закордонному паспорті ОСОБА_2 № НОМЕР_5 , останній виїхав за межі України 10.02.2022 року.
Зазначені обставини перешкоджали позивачам звернутись до нотаріальної контори у шестимісячний строк (а саме до 30.07.2022 року) із заявами про прийняття спадщини за законом, та є такими, що визнаються судом поважними.
Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений позивачами строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, більш того, останні вважали, що діють у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позивачами наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 . Суд вважає достатнім строк терміном два місяці для подання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1220, 1223, 1261-1265, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 11, 141, 209, 247, 258, 265 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити додатковий строк ОСОБА_1 тривалістю один місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Визначити додатковий строк ОСОБА_2 тривалістю один місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2147 (дві тисячі сто сорок сім) гривень 20 копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складений 11.09.2023 року.
Сторони та інші учасники справи:
позивачі: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , рнокпп НОМЕР_6 , АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , рнокпп НОМЕР_7 , АДРЕСА_1 ;
відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_2 ;
Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк