Провадження № 2-з/521/187/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Мурзенко М.В., розглянувши заяву заступника керівника Малиновської окружної прокуратури міста Одеси про забезпечення позову по цивільній справі за позовом заступника керівника Малиновської окружної прокуратури міста Одеси інтересах держави в особі Одеської міської ради з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за участі третьої особи - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання незаконними та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності та звільнення земельної ділянки шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва,

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Малиновської окружної прокуратури міста Одеси, який дії в інтересах Одеської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за участі третьої особи - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання незаконними та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності та звільнення земельної ділянки шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва.

Разом з позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову, в якій просить суд:

1.Накласти арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна 01);

2. Заборони ОСОБА_2 та будь-яким суб`єктам реєстраційних дій (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна 01).

Обґрунтовуючи вказану заяву про забезпечення позову позивач посилається на те, що Інспекцією ДАБК в Одеській області 24.02.2014 р. зареєстровано подану ОСОБА_1 декларацію про готовність об?єкту до експлуатації за №ОД78, яким посвідчено факт реконструкції нежитлових приміщень під кафе без зміни геометричних розмірів за адресою: АДРЕСА_1 площею 96.2 кв.м. На підставі свідоцтва про право власності за № НОМЕР_1 від 12.03.2014 та рішення державного реєстратора реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції Одеської області Привалової С.Е. за №11556661 від 12.03.2014 року 04.03.2014 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про реєстрацію права приватної власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 (номер відомостей про речове право: 4947380). У подальшому за договором купівлі-продажу від 18.10.2019, засвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Токарською Т.В., та зареєстрованого в Реєстрі за №1347, ОСОБА_1 продав, а ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) купила право власності на нерухоме майно площею 962 кв. м - кафе, нежитлова будівля, А, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (об`єкт нерухомого майна №01). Право власності ОСОБА_2 на вказане нерухоме майно зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно від 18.10.2019 на підставі рішення державного реєстратора №49236675 (номер запису про право власності 33738052). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , державним реєстратором Великодолинської селищної ради Овідіопольського району Одеської області Мельник Т.I. 19.12.2019 року внесено зміни до запису про право власності за номером 33738052 шляхом зміни загальної площі з 96,2 кв. м на 120,8 кв. м, що оформлено відповідним рішенням державного реєстратора за № 50316909 від 19.12.2019 р.. тобто збільшилась площа об`єкту нерухомості всупереч встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Сторони в судове засідання не викликались.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4,5,6 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладання арешту, або майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений в своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом розгляду зазначеної справи є скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання незаконними та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності та звільнення земельної ділянки шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва, суд вважає, що вимоги позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо спірного майна, оскільки вжиття зазначених заходів забезпечення позову не порушить прав відповідача на час розгляду справи володіти та користуватись спірним майном.

Суд звертає увагу, що забезпечення позову направлено на охорону матеріально - правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Враховуючи, що з наданих суду відомостей не вбачається, що вжиття заходів забезпечення позову в обраний судом спосіб може спричинити збитки відповідачу по справі, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву заступника керівника Малиновської окружної прокуратури міста Одеси про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії об`єкту нерухомого майна: нежитлова будівля за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 01.

В іншій частині в задоволенні заяви відмовити.

Зустрічне забезпечення не застосовувати.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення учаснику справи копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Головуючий: