ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8940/23
провадження № 2-о/753/423/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" серпня 2023 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Маркєлової В.М.,

за участю секретаря судового засідання Іващенко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року ОСОБА_2 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Заявниця просить установити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу в період з 2007 року по ІНФОРМАЦІЯ_3.

Ухвалою від 19.07.2023 суд відкрив провадження у справі; залучив до участі у справі як заінтересовану особу Київську міську раду; призначив судовий розгляд справи на 12.30 год. 31.08.2023; викликав для допиту свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; витребував у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В.С. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявниця подала заяву про проведення судового засідання, яке призначене на 31.08.2023 без її участі.

Від представника заінтересованої особи засобом поштового зв`язку 28.08.2023 надійшли письмові пояснення у справі, просить залишити заяву без розгляду у зв`язку з наявністю спору про право.

На обґрунтування своєї позиції зазначає таке. Метою звернення до суду із заявою ОСОБА_1 зазначає прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом як спадкоємець четвертої черги. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Обов`язковою умовою для визнання осіб членами однієї сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, наявність інших обставин, які підтверджують реальність сімейних відносин. Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні наведеному визначенню. Крім того, до спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні зв`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи. Надані заявницею до заяви докази не доводять того, що між нею та ОСОБА_3 виникли відносини, що у розумінні ст. 3 СУ України мають ознаки сім`ї. Зазначає, що юридичні факти можуть бути встановлені лише для виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Крім того, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішення спору про право цивільне. У даному випадку, Київська міська рада як орган місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва оспорює право ОСОБА_1 на спадкування майна, що залишилося після смерті ОСОБА_3 .

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися питання про юридичний факт або стан, але не спір про право цивільне.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності такого юридичного факту або стану, і факт або стан, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України,якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Із заявлених заявницею вимог вбачається спір про право, тому вимоги не підлягають судовому розгляду в окремому провадженні, відповідно, такий спір належить вирішувати у порядку позовного провадження.

Керуючись нормами ст. 260, 261, 293, 294, 354, 355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.М. Маркєлова