Дата документу 07.09.2023
Справа № 334/7427/23
Провадження № 2/334/2938/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Новікова Н.В., розглянувши позовну заяву адвоката Турчинського Максима Ігоровича в інтересах позивача ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

Адвокат Турчинський М.І., в інтересах позивача ОСОБА_1 за допомогою підсистеми «Електронний суд» звернувся до Ленінського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до Запорізької міської ради, в якій просить:

1) встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_2 (дівоче ОСОБА_3 ) є матір`ю ОСОБА_4 ;

2) визнати право власності за ОСОБА_1 в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після померлої ОСОБА_4 .

Дослідивши позовну заяву, суддя вважає що заяву, згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, належить залишити без руху виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п. 24, п. 29 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням ВРП № 1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року (даліПоложення про ЄСІТС), підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. У разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Таким чином, законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника).

При цьому, у разі направлення сторонами (учасниками) справи позовних та інших заяв, скарг та інших визначених законом процесуальних документів в електронній формі та підписанням вказаних документів власним електронним підписом, така сторона (учасник) справи відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України та п. 29 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, зобов`язана надати або доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів листом з описом вкладення або доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

В порушенні зазначених вимог представником позивача до матеріалів позовної заяви не долучено доказів надсилання копій поданих до суду документів листом з описом вкладення відповідачу або доказів надсилання до Електронного кабінету відповідача - Запорізької міської ради - поданих до суду документів.

Представнику позивача слід надати суду докази надсилання копій поданих до суду документів листом з описом вкладення відповідачу або доказів надсилання до Електронного кабінету відповідача - Запорізької міської ради - поданих до суду документів.

Згідно з ч. 1, ч. 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно з пунктами 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

В позові, представник позивача просить встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_2 (дівоче ОСОБА_3 ) є матір`ю ОСОБА_4 , однак, в порушення вимог ст. 318 ЦПК України не зазначає з якою метою необхідно встановити вказаний факт; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

Таким чином, представнику позивача слід зазначити з якою метою необхідно встановити вказаний факт; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт та надати докази, що підтверджують викладені в позові обставини, і довідку про неможливість відновлення втрачених документів.

Крім того, представник позивача зазначає, що ОСОБА_4 за життя набула право власності на частину спірної квартири після померлої ОСОБА_2 , однак доказів цього не додано.

Таким чином, представнику позивача слід зазначити та надати докази набуття ОСОБА_4 права власності на частину спірної квартири після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

В тексті позовної заяви (арк. 3), представник позивача просить звільнити позивача від сплати судового збору, оскільки позивачем не було отримано будь-яких доходів за 2022 рік, та він не отримує доходи в 2023 році. На підтвердження вказаного до позову додані Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків за 1 по 4 квартал 2022 року.

Відомості за 2023 рік відсутні.

Крім того, 31.08.2023 представником позивача до позову додана Довідка № 3508 від 31.08.2023 про те, що позивач ОСОБА_1 не зареєстрований у Запорізькій філії Запорізького обласного центру зайнятості як безробітний та шукаючий роботу. Допомогу по безробіттю не одержує та в інших ЦЗ України на обліку не перебуває.

Згідно зі ст. 13, 182, 183 ЦПК України особа, яка заявляє клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім"ї, довідки про склад сім"ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

На підтвердження доводів щодо незадовільного майнового стану мають бути надані докази про неспроможність сплатити судові витрати.

Дослідивши клопотання (викладене в позові) та перевіривши доводи на його обґрунтування, вважаю за необхідне у задоволенні заявленого клопотання відмовити, оскільки на підтвердження викладених в клопотанні обставин скаржником не надано належних доказів.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Представником позивача надана довідка про відсутність доходів у позивача в 2022 році, відомості за 2023 рік відсутні. Крім того, до клопотання не додано довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів (відсутність депозитів), довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо, докази відсутності нерухомого та рухомого майна (автомобілів), земельних ділянок (витяги з відповідних реєстрів).

Таким чином, в даному випадку відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви з вимогою майнового характеру (визнання права власності на нерухоме майно (квартиру)), у зв`язку з не доведенням тяжкого майнового стану, чи інших обставин, які могли бути підставою для задоволення такого клопотання.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 133ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684,00 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (з урахуванням змін, внесених Постановою ВССУ N 10 від 25.09.2015 р.), розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до вимог п.9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем заявлено у позові вимогу майнового характеру та вказано ціну позову у розмірі 100000,00 грн.

Судовий збір не сплачено.

Як на підставу визначення ціни позову представником позивача до позову додано Експрес-оцінка від 20.08.2023 ПП ОСОБА_5 (1 аркуш). При цьому жодних документів зазначених в експрес оцінці (кваліфікаційне свідоцтво, свідоцтво про реєстрацію у Державному реєстрі оцінювачів тощо), що підтверджують повноваження ПП на здійснення такої оцінки суду не надано. Також не вбачається що була визначена дійсна вартість нерухомого майна, передбачена ЦПК. Тому вказана експрес-оцінка для визначення ціни позову судом не приймається.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Так, крім вимоги про встановлення факту родинних відносин, в позові заявлено вимогу майнового характеру - про визнання права власності на об`єкт нерухомості - 2-кімнатну квартиру за адресою АДРЕСА_2 . Визначена позивачем ціна позову 100000,00 грн. (2617 доларів США) вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, а тому суд попередньо визначає розмір судового збору - за дві вимоги (майнового та немайнового характеру) -10000,00 грн.

Разом з тим, для визначення ціни позову представник позивача може надати суду Звіт ринкової вартості квартири за адресою: АДРЕСА_3 , виготовлений належним суб`єктом, та сплатити судовий збір відповідно до визначеної дійсної вартості об`єкта нерухомого майна.

Таким чином, як було зазначено раніше, представнику позивача слід визначити ціну позову та виходячи з цього сплатити судовий збір, або визначений судом або відповідно до Звіту ринкової вартості квартири за адресою: АДРЕСА_3 , виготовленого належним суб`єктом, за 2 заявлені в позові вимоги на наступні реквізити: судовий збір (Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Дніпров./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0008512 ; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Запоріжжя (назва суду, де розглядається справа)).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1. ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.175,177,185 ЦПК України, суддя,-

ухвалила:

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву адвоката Турчинського Максима Ігоровича в інтересах позивача ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: