"08" вересня 2023 р. Справа № 363/3881/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву ухвалою суду від 22 серпня 2023 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України і встановлено для усунення недоліків строк 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як вбачається з позовної заяви та отриманої судом інформації з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київсаькій області, відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть також пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Як вбачається з позовної заяви, у шлюбі у сторін народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак жодних доказів на підтвердження того, що зазначена дитина проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні, або доказів на підтвердження існування інших обставин, передбачених ч.2 ст. 28 ЦПК України, до позовної заяви не долучено.

Зазначені обставини позбавляють суд можливості вирішити питання щодо підсудності справи Вишгородському районному суду Київської області.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід надати суду докази, які можуть підтвердити наявність обставин, передбачених ч.2 ст. 28 ЦПК України.

Відповідно до вищезазначеної ухвали позивачу було надано строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Як вбачається з довідки про доставку електронного документу ухвали по справі №363/3881/23 від 22.08.2023 року, ухвалу було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету 22.08.2023 року.

Станом на 08.09.2023 року позивачем не усунуто недоліки викладені в ухвалі суду від 22 серпня 2023 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, в визначений ухвалою строк, позивачем недоліки позовної заяви не були усунуті, згідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А.Свєтушкіна