Провадження №2-п/243/29/2023
У Х В А Л А

про відмову у скасуванні заочного рішення

07 вересня 2023 року

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Старовецького В.І.,

за участю секретаря судового засідання Петруся Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції по за межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу №29-к про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року, цивільну справу за заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення від 02 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 02 червня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування були задоволені частково.

На адресу суду відповідач надіслав заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що суд передчасно прийняв заочне рішення по даній справі, оскільки на момент його прийняття не існувало одночасного існування умов, які є підставою для його прийняття. Обчислення розміру пенсії, що могла бути нарахована, проводилася згідно з ч.2 ст.49 ЗУ № 1058, з урахуванням вимог статті 46 ЗУ № 1058 (не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії). Оскільки позивач звернулась до управління 05.04.2021р. із завою про виплату недоотриманої пенсії ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , період недоотриманої пенсії відповідно ч.1 ст.46 Закону №1058 з 04.04.2018- 30.06.2018, суми які належали померлій ОСОБА_2 за цей період становлять - 10 519,55 грн. Сума недоотриманої за життя ОСОБА_2 пенсії - 10 519,55 грн., на яку претендує спадкоємець, зарахована на банківський рахунок АТ «Ощадбанк» Позивача у вересні 2021 року. Сума недоотриманої пенсії ОСОБА_2 за період з 01.04.2017- 03.04.2018 складала 37201,67 грн. Крім цього щодо обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, заявник зазначає, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України №2212-IX від 21.04.2022 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введений воєнний стан. Зважаючи на те, що в Україні введений воєнний стан, робота Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, місцезнаходженням якого є Донецька область, м. Слов`янськ, є значно ускладненою, тому просили вважати зазначені причини неявки в судове засідання поважними.

Відповідач ГУ ПФУ в Донецькій області був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду його заяви, однак не використав свого права на безпосередню участь у судовому засіданні, про причини суду не повідомив.

Позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду заяви про перегляд заочного рішення, але в судовому засіданні участі не брала, про причини суду не повідомила.

У відповідності до положень ч.1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Заочним рішенням суду від 02.06.2023 року у справі № 243/13763/22 позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення недоотриманої пенсії. в порядку спадкування були задоволені частково, визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на грошові кошти у вигляді недоотриманої, у зв`язку зі смертю, у розмірі 23862, 09 грн. Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій на користь ОСОБА_1 , недоотриману пенсію після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 23862, 09 грн. Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір у розмірі 582, 39 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, серед іншого, обставини, що свідчать про поважність причин неявки у судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Ухвалюючи заочне рішення за відсутності відповідача, суд виходив з того, що відповідач був завчасно належним чином повідомлений про день та час розгляду справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі EasyCon, оскільки в матеріалах справи наявна відповідна довідка про доставку електронного листа. Окрім того, з матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідачем було отримано ухвалу про відкриття провадження, позовну заяву, ухвалу про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до розгляду, що також підтверджується відповідними довідками. Таким чином, відповідач був обізнаний про перебування у провадженні суду зазначеної цивільної справи, про призначені по справі судові засідання та мав змогу користуватися своїми процесуальними правами, зокрема і щодо направлення відзиву на позов. Суд зважає також на ту обставину, що відповідач не припиняв роботу у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, а сутність дистанційного режиму роботи, що запроваджений у відповідача, полягає лише у виконанні роботи у доступному для виконання посадових обов`язків місці в режимі реального часу через інтернет. Тобто, дистанційний режим роботи жодним чином не змінює ані обсяг виконуваної роботи, ані строки, встановлені для її виконання. З урахуванням наведеного та з огляду на ту обставину, що саме на відповідача цивільним процесуальний законом покладено обов`язок надіслання суду, що розглядає справу, складеного відзиву на позовну заяву, в зазначеному випадку суд не вбачає будь-яких порушень прав відповідача.

Однак, підставою для скасування заочного рішення є окрім неповідомлення учасника згідно з ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Інші наведені заявником у вказаній заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше.

Оскільки, відповідач не вмотивував усі в сукупності підстави для скасування заочного рішення, а ті підстави, які зазначив в заяві про перегляд заочного рішення не знайшли підтвердження, виходячи з матеріалів справи, тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

За таких обставин, судом встановлено, що передбачені законом підстави для перегляду заочного рішення відсутні, а заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою.

Крім того, у відповідність до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що обидві підстави для скасування заочного рішення відсутні (поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин та наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення), то суд приходить до обґрунтованого висновку, що вимоги представника відповідача Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 02.06.2023 року слід залишити без задоволення.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладено- го в постанові від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16, визначений устатті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьоїстатті 287 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 286-288, 354, 355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення від 02 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування за законом залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку за правилами, встановленими ст.ст. 354, 355 ЦПК України.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Слов`янського міськрайонного суду В.І. Старовецький