ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6981/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки боржника у спільному майні,

в с т а н о в и в :

до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки боржника у спільному майні, разом із заявою про забезпечення доказів.

Розглянувши позовну заяву та заяву про забезпечення позову, суд дійшов до наступного висновку.

Рішенням Дергачівського районного суд Харківської області від 30 серпня 2021 року у справі № 619/1572/21 позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму боргу за договором позики грошових коштів в сумі 2 667 211,62 грн, що складається з основного боргу - 2 533 160,00 грн, пені - 107 355,62 грн, 3% річних - 26 696,00 грн. В іншій частині позову відмовити. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 11 268,10 грн.

10 лютого 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Близнюковим Ю.В. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 619/1572/21 виданого 30 серпня 2021 року.

Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду.

Згідно із статтею 443 ЦПК України питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця у судовому засіданні з повідомленням сторін та заінтересованих осіб.

Обов`язок ініціювання будь-якого наступного судового процесу з метою виконання попереднього судового рішення Законом України "Про виконавче провадження" покладено на компетентні органи, уповноважені Державою на забезпечення виконання судових рішень, а не на кредитора, який правомірно очікує від Держави належного виконання остаточного судового рішення про стягнення боргу.

Верховний Суд у постанові від 8 червня 2022 року у справі № 2-591/11 дійшов висновків, що розгляд подання державного чи приватного виконавця за правилами статті 443 ЦПК України не забезпечує учасникам судового провадження дієву, реальну можливість надання суду своїх доказів та аргументів, як того вимагає п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за наявності спору про право.

Тому Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що стаття 443 ЦПК України підлягає застосуванню виключно за відсутності спору про право. Виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний. Водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким позовом в порядку позовного провадження.

Повноваження виконавця на звернення з позовною заявою про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, в порядку позовного провадження є повноваженням звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч. 2 ст. 4, ч. 4 ст. 42 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 є стягувачем, та просить суд визначити частку майна у спільному майні подружжя Потоцьких для виконання рішення суду.

Однак, нормами ЦПК України не передбачено право стягувача звертатися до суду із позовною заявою про визначення розміру частки боржника під час виконання судового рішення.

Враховуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що позовна ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру чатки боржника у спільному майні, разом із заявою про забезпечення доказів підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 185, 258, 260, 443 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки боржника у спільному майні, повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.С. Гусак