ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про зміну предмету позову

06 вересня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді: Ковалевської Л.М.,

за участю секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Фастові Київської області заяву адвоката Довженка Р.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 поданої в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ТзОВ «ІМПУЛЬС І К», ОСОБА_10 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_11 , Білоцерківська районна державна адміністрація про визнання договорів оренди земельних ділянок недійсним та скасування державної реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана справа.

11 березня 2021 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

24.08.2023 року адвокат Довженко Р.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 подав до суду заяву про зміну предмету позову, посилаючись на те, що за первісним позовом позивачем зазначений як відповідач Державний реєстратор Рокитнянської районної адміністрації Київської області Шимченко Ю.Л. Під час розгляду справи ОСОБА_12 звільнився із займаної посади, а діяльність Рокитнянської районної адміністрації, у підпорядкуванні якої перебував реєстратор припинена. Правонаступником даної юридичної особи є Білоцерківська районна державна адміністрація. Крім цього, враховуючи позицію Верховного Суду у аналогічних справах, щодо залучення державного реєстратора при оспорюванні його дій як третьої особи, а не відповідача, позивач вважає за необхідне змінити позов у цій частині, залучивши до участі у справі в якості третьої особи Білоцерківську РДА.

Керуючись ст. 49 ЦПК України, у зв`язку із звільненням державного реєстратора ОСОБА_12 позивач вважає за необхідне змінити позовні вимоги №№ 16, 17, 18, 19, 20, 21 та 22 вилучивши посаду та прізвище реєстратора.

В підготовчому судовому засіданні адвокат Довженко Р.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 підтримав вищевказану заяву

Представник відповідача ОСОБА_10 адвокат Ничик А.В. та представник третьої особи- ОСОБА_13 адвокат Мельник Т.О. в підготовчому судовому засіданні зазначили, що оскільки позивач вважає, що відбулась зміна предмету позову при зазначених ним у клопотанні обставинах, вони не заперечують щодо задоволення вищевказаного клопотання.

Інші учасники до суду не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Вислухавши позиції учасників підготовчого судового провадження щодо поданої заяви про зміну предмету позову, суд доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись 27.11.2020 року з відповідним позовом ОСОБА_14 були висловлені наступні вимоги до відповідачів, а саме позивач просив:визнати договори оренди земельних ділянок недійсним та скасувати державну реєстрацію, поновивши записи про державну реєстрацію речового права СФГ «Тризуб».

Згідно заяви від 22.08.2023 року про зміну предмету позову, сторона позивача виклала позовні вимоги аналогічним чином, просили: :визнати договори оренди земельних ділянок недійсним та скасувати державну реєстрацію, поновивши записи про державну реєстрацію речового права СФГ «Тризуб».

Вивчивши матеріали та зміст первинної позовної заяви та заяву про зміну предмету позову, склад учасників справи як в первинному позові, так і в заяві про зміну предмету позову, суд доходить висновку, що у заяві про зміну предмету позову від 22.08.2023 року адвокат Довженко Р.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 жодним чином не змінив матеріально-правові вимоги до відповідачів, а тому відсутні підстави вважати, що відбулась зміна предмету позову,

Керуючись ст. 49,260,261,353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви адвоката Довженка Р.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову відмовити та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту оголошення.

Ухвала про відмову у прийнятті до розгляду заяви, оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, можуть включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до ст. 353 ЦПК України ухвала про повернення заяви позивачеві (заявникові) може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15-ти, в порядку та строки, визначені ст.ст. 354-356 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду виготовлений 12.09.2023.

Суддя Л.М. Ковалевська