Справа № 128/3357/23
УХВАЛА

12 вересня 2023 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Бондаренко О.І., оглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації, прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., старшого слідчого СВ Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області Похальчак Анни Олександрівни, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної неправомірними та незаконними діями, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищевказана позовна заява ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Особистий підпис це власноручно виконаний зразок почерку, що дозволяє ідентифікувати особу, що його виконала. У той же час, відсутність особистого підпису не дає можливості встановити вираження справжньої волі особи на настання відповідних правових наслідків у зв`язку з подачею відповідної заяви. Наведене вказує на те, що письмові звернення особи, які не містять підпису, можуть бути подані поза волею такої особи, а отже, не мають юридичної сили. Підпис розміщують під текстом документа або відміткою про наявність додатків.

Вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , установлено, що вона не містить підпису позивача або його представника з долученням документа, що підтверджує його повноваження, оскільки позовна заява надрукована на чотирьох сторінках, тобто на двох окремих аркушах, які не прошиті, та підпис розміщений лише у верхньому лівому кутку першого аркуша.

За таких обставин встановити, чи обізнаний позивач з повним текстом позовної заяви та підтримує викладені в ній вимоги, які містяться на другому взагалі не підписаному аркуші позовної заяви, суд позбавлений можливості.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно ч. 2 ст. 48 ЦПК України, відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Позивач заявляє позов до відповідача як «.. ОСОБА_2 . Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації, прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., старшого слідчого СВ Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області Похальчак Анни Олександрівни, Державної казначейської служби України..», при цьому з тексту позову вбачається, що всі вказані ним фізичні особи є посадовими особами та представляють відповідний державний орган.

При цьому, нормами ЦПК України не передбачено надання будь-яких характеристик учасникам справи при вказівці на їх процесуальний статус, окрім відомостей, вказаних п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, позивач в тексті позовної заяви декілька разів вживає формулювання «особа в мантії Вінницького міського суду Гайду Г.В.», що також не передбачено нормами ЦПК України та вказує на явну неповагу до не залученої позивачем сторони у справі, оскільки відповідач має бути вказаний позивачем з дотриманням п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, або як юридична особа, або як фізична особа, зазначення якої включає відомості про прізвище, ім`я та по батькові, а не характеристику сторони по справі.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В наданій суду позовній заяві відсутній зміст позовних вимог до кожного з вказаних відповідачів, окрім Державної казначейської служби України.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених ЦПК України.

Також згідно п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Однак таких відомостей в позовній заяві не зазначено взагалі.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Тобто правилами ст. 177 ЦПК України позивача звільнено лише від надання копій документів іншим учасникам справи. Від надання суду документів, які вказані в позовній заяві як додатки, позивач не звільнений.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачем в тексті позовної заяви вказано додатки, на які він посилається на обґрунтування заявлених позовних вимог, зокрема, ... «мій розмір моєї пенсії та розмір пенсії моєї дружини (додаток додається № 3) яка є інвалідом 2 групи, (додаток додається № 4) [.…..] у період опального сезону ми разом з дружиною (додаток додається № 5) були змушені перебувати в своїй оселі без тепла [.…..]», однак жодного додатку до позовної заяви не долучено, та позовна заява не містить переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви, хоча як зазначено вище, у тексті позовної заяви позивач вказав про наявність п`яти додатків.

Крім того, позивачем не зазначено, де перебувають документи, на які він посилається в позовній заяві, обґрунтовуючи свої позовні вимоги.

Верховний Суд 23 жовтня 2019 року прийняв важливу постанову (справа № 917/1307/18), якою розтлумачив сутність принципу змагальності та неможливість застосування учасником справи концепції «негативного доказу» для обґрунтування власної позиції. Так, Верховний Суд зазначив, що принцип змагальності полягає в обов`язку кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження або заперечення власних вимог у спорі. Мається на увазі, що позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази, які вважає більш переконливими. В свою чергу суд, дослідивши надані сторонами докази, та з урахуванням переваги однієї позиції над іншою виносить власне рішення. При цьому сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що їх позиція є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу втрачає сенс уся концепція принципу змагальності.

Згідно ч.ч. 1,2,3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою судді від 29.08.2023 дана позовна заява залишена без руху з наданням строку для усунення вищевказаних недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем надіслано суду позовну заяву (в 3-х екз.), довідки про доходи ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (оригінали), копію довідки до акта огляду МСЕК ОСОБА_3 , копії пенсійних посвідчень ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , копію свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Також, на виконання ухвали від 29.08.2023 позивачем надано лист, в якому позивач ознайомившись уважно з ухвалою про залишення позовної заяви без руху, надавши її високу оцінку вважає, що таку ухвалу варто частково задоволити в частині надання трьох примірників нової редакції позовної заяви, а все інше залишити без задоволення, зазначаючи при цьому, на його думку, вагомі підстави для цього.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки вимоги ухвали судді від 29.08.2023 позивачем невиконані, вказану позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації, прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., старшого слідчого СВ Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області Похальчак Анни Олександрівни, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної неправомірними та незаконними діями- вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з аналогічним позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.І. Бондаренко