КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/9795/2023
УХВАЛА

04 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: судді-доповідача Мельника Я.С., суддів Матвієнко Ю.О. та Гуля В. В.,-

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 06 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Укрсиббанк» про визнання договору удаваним правочином та зобов`язання вчинити дії та за зустрічним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Українська Факторингова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 06 березня 2023 року у задоволенні позову відмовлено, а зустрічний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, 02 травня 2023 року ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Курило В.Г., подав апеляційну скаргу із пропуском строку апеляційного оскарження та не оплачену судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху та роз`яснено заявнику право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки.

З матеріалів справи вбачається, що копію вказаної ухвали Київського апеляційного суду від 13 червня 2023 року отримано апелянтом засобами поштового зв`язку 31 липня 2023 року, що підтверджується відповідним зворотнім повідомленням про вручення.

09 серпня 2023 року представник апелянта направив до суду клопотання про продовження процесуальних строків на оплату судового збору.

Вивчивши матеріали справи та доводи клопотання, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про продовження процесуальних строків з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Представник апелянта вказує, що апелянт має серйозні ускладнення хвороби серця і витратив всі кошти на лікування, а тому просить продовжити процесуальні строки сплати судового збору до 07 вересня 2023 року.

Разом з тим, жодних доказів на підтвердження наявності захворювання або крутного матеріального становища апелянтом не надано, а відтак відсутні підстави для задоволення заявленого клопотання.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення представник апелянта отримала 28 березня 2023 року на свою електронну адресу (а.с.200), яку вона зазначала в своїх заявах адресованих суду.

В клопотанні про поновлення строків апеляційного оскарження представник апелянта зазначила, що повний текст оскаржуваного рішення апелянт чи його представник не отримував.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, представник апелянта направила до суду заяву, в якій вона вказує, що з 25 березня 2023 року перебувала як волонтер в м. Миколаїв, м. Краматорськ, а 11 квітня 2023 року повернулася і ознайомилася з повним текстом оскаржуваного рішення в ЄДРСР.

Разом з тим, як вбачається з довідки Київського відділення Міжнародної благодійної організації комітету координації сприяння правоохоронним органам та військовим формуванням України №8/04-ВК від 05 серпня 2023 року, ОСОБА_2 з 06 червня 2022 року є волонтером Волонтерського центру №1 «Черемош» на Гуцульшині МБО в Івано-Франківській області та виконує завдання щодо організації отримання гуманітарної допомоги з країн ЄС та направлення цієї допомоги військовим в м. Авдіївка, м. Миколаїв, м. Краматорськ, м. Бахмач.

Будь - яких даних щодо перебування ОСОБА_2 з 25 березня 2023 року по 11 квітня 2023 року як волонтера в м. Миколаїв, м. Краматорськ дана довідка не містить, а відтак не може вважатися належним доказом на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Доводи представника апелянта про те, що місцевий суд не мав повноважень направляти копію рішення на її електронну адресу, оскільки вона не подавала до суду заяви про отримання рішення в електронній формі, відхиляються колегією суддів, з огляду на те, що суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, згідно яких Верховний Суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

З огляду на вищенаведене, оскільки недоліки апеляційної скарги усунуто не було, апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 185, 357 України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про продовження процесуальних строків - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 06 березня 2023 року - вважати неподаною та повернути особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді