РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова
у складі головуючого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря судового засідання - Юхно Є.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Територіальної громади в особі Харківської міської ради (код 04059243, адреса: м. Харків, пл. Конституції,7) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -
встановив :
До Київського районного суду м. Харкова 15.11.2021 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради, в якій позивач просить визначити їй додатковий строк в два місяці для прийнятті спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 19.11.2021 прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини; ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 14).
За наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (відповідно до Наказу голови Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. №02-03/213 від 23.09.2022 «Про надання відпустки по догляду дитиною судді Ляху М.Ю.»), зазначена справа передана в провадження судді Київського районного суду м. Харкова Муратової С.О. (а.с. 29-30).
На обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був їй сином. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_2 . Згідно закону вона є спадкоємцем першої черги, більше крім неї ніхто не претендує на спадок. Вона сама є вже не молодою людиною-пенсіонер, має ряд хронічних захворювань, тяжко перенесла смерть єдиного сина, а також у зв`язку з епідемією коронавірусу, згідно рекомендацій МОЗ фактично постійно знаходилась вдома та намагалась менше контактувати із людьми. А тому, у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, вона не мала моральної та фізичної можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Факт поважної затримки підтверджується: її пенсійним посвідченням та медичною документацією. Тобто, вона боролася за своє здоров`я та життя, вона не пересувалась по вулицям, щоб не наражатись на небезпеку від COVID і щоб не наражати оточуючих людей, а тому час на оформлення спадщини вона пропустила. Вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Вона звернулася до приватного нотаріуса Янова Є.О. з заявою про прийняття спадщини усього через 2 місяці після пропущення строку подання заяви «про прийняття спадщини». Нотаріус надав їй відповідь про неможливість оформлення спадщини, роз`яснив, що їй необхідно звернутися до суду, щоб продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини. В іншому порядку крім судового це питання вирішити неможливо.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 31.10.2022 прийнято до свого провадження цивільну справу за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити в загальному порядку із призначенням в підготовче судове засідання (а.с. 31).
22.02.2023 до канцелярії суду надійшов відзив Харківської міської ради Харківської області на позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому представник зазначив, зокрема, що Харківська міська рада, розглянувши позовні вимоги ОСОБА_1 вважає їх безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню, виходячи із наступного. Як зазначено позивачем, ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже позивач повинна була звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 22.08.2021, проте звернулася лише 19.10.2021. Отже, ОСОБА_1 вважається такою, що не прийняла спадщину. Рішення суду по даній справі впливає і на майнові права територіальної громади м. Харкова. Наведені позивачем в позовній заяві підстави не є поважними причинами для пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадщини, як це вимагає практика Верховного Суду. Не надано доказів на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця. Документально не підтверджено, що частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 на момент смерті належала спадкодавцю на праві приватної власності. Так як у позивача відсутні докази на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця, то зазначена обставина не дає можливо стверджувати, що на теперішній час існує в наявності об`єкт спадкування що має увійти до спадкової маси. Не надано доказів на підтвердження родинного зв?язку, на підставі яких можливо встановити, що позивач є матір`ю спадкодавця. ОСОБА_1 не надано відповідних доказів, що підтверджую родинні відносини між нею як матір`ю та сином, а відтак позивачем не доведено, що вона відноситься до певної черги спадкоємців за законом. Просить відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 37-39).
24.02.2023 до канцелярії суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якій вона зазначила, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 який був її єдиним сином. Раніше помер її чоловік - ОСОБА_3 , 1957 року народження. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді 1/2 квартири АДРЕСА_2 . Вона є вже не молодою людиною, пенсіонер, має ряд хронічних захворювань, тяжко перенесла смерть єдиного сина після смерті чоловіка а також, у зв`язку з епідемією коронавірусу, згідно рекомендацій МО3 фактично постійно знаходилась вдома та намагалась поменше контактувати із людьми. А тому, у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, вона не мала моральної та фізичної можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Всі документи у нотаріальній справі підтверджують її законне право на квартири як спадкоємця 1-ї черги. Приватизували вони цю квартиру із сином на 2-х. Просить визначити їй додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 47-48).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08.05.2023 закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду (а.с. 57).
У судове засідання позивачка не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 18.08.2023 надійшла заява представника позивача адвоката Пелішенко О.В., в якій він просить слухати справу за його відсутності, позовну заяву задовольнити (а.с. 67).
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 22.02.2023 до канцелярії суду надійшов відзив Харківської міської ради Харківської області на позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 37-39).
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, приходить до наступного.
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 21.05.1986, 0.04.1986 року народився ОСОБА_2 , батьки: батько ОСОБА_3 ; мати ОСОБА_1 (а.с. 53).
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 24.02.2021, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблений актовий запис №3573. місце смерті: Україна, Харківська область, місто Харків (а.с. 8).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне йому майно.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).
Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивачка повинна була звернутися до нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця із заявою про прийняття спадщини в період з 22.02.2021 до 22.08.2021.
Згідно постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.10.2021 №287/02-31, розглянувши документи, подані ОСОБА_1 , для оформлення своїх спадкових прав після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 її сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який постійно проживав за адресою: АДРЕСА_3 , на належну йому (одну другу) частку у праві спільної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , вважає, що ця нотаріальна дія не може бути вчинена з наступних підстав. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 66898627 від 19.10.2021 спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на час звернення ОСОБА_1 , не заводилась, тобто заяви про прийняття спадщини або відмови від неї від спадкоємців не надходили. На момент звернення ОСОБА_1 стосовно видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме 19.10.2021, строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вичерпаний. Отриманий нею, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є., документ, який би міг свідчити про факт прийняття спадщини, а саме Інформаційна довідка з Реєстру територіальної громади міста Харкова, свідчить про факт, що спадкоємець не проживав постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 9).
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Згідно довідки головного лікаря КНП «Міська поліклініка №10» від 03.11.2021 №1206/0/609-21, ОСОБА_1 знаходиться під медичним наглядом з 2012 року. За останні 8 місяців зверталась: 14.06.2021 та 18.06.2021 до сімейного лікаря з приводу зазначених в довідці діагнозів, було проведено обстеження і призначено лікування. 27.10.2021 активно оглянута лікарем загальної практики-сімейним лікарем. Загострення хронічних хвороб не виявлено. Призначена підтримуюча терапія (а.с. 11).
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається з положень законодавства України, подання особою заяви про прийняття спадщини не обумовлює обов`язкове виникнення у такої особи права на спадкування, а лише засвідчує її волевиявлення на прийняття спадщини. Наявність або відсутність у особи, яка подала заяву про прийняття спадщини, права на спадкування визначається нотаріусом на підставі відповідних документів, які містяться в матеріалах спадкової справи, а разі наявності спору судом в межах розгляду відповідної цивільної справи, зокрема про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування.
Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись 7, 8, 12, 13, 141, 206, 258-259 ЦПК, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Територіальної громади в особі Харківської міської ради (код 04059243, адреса: м. Харків, пл. Конституції,7) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Представник позивача: адвокат Пелішенко Олексій Васильович.

Відповідач: Територіальна громада в особі Харківської міської ради (код 04059243, адреса: м. Харків, пл. Конституції,7).

Суддя Муратова С.О.