Справа № 323/2317/21
Провадження № 2/336/2147/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2023 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючої судді Савеленко О.А., за участю секретаря судового засідання Брагіної Н.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та зустрічними позовними заявами ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

10.05.2023 з Оріхівського районного суду Запорізької області до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та зустрічними позовними заявами ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 01.06.2023 матеріали справи прийнято до свого провадження, призначено підготовче засідання по справі на 10 годину 00 хвилин 26 липня 2023 року.

26.07.2023 у підготовче засідання сторони, належним чином повідомлені, не з`явились.

Від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та позивачів за зустрічними позовами ОСОБА_3 , ОСОБА_2 надійшли заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із витребуванням спадкової справи.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою сторін та за клопотанням позивачів підготовче засідання у справі відкладено на 12 годину 30 хвилин 04 вересня 2023 року.

04.09.2023 в підготовче засідання сторони, належним чином повідомлені, не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 повторно надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників справи, не здійснюється згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність залишити вищевказаний позов без розгляду у зв`язку із такими обставинами.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

При цьому, суд зазначає, що «завчасно» означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання. Спосіб повідомлення може бути різним (закон їх не обмежує) - телефоном, поштою, тощо.

Остаточно поважність причин неприбуття оцінюватиме суд у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає з`явитися до суду, відрядження тощо.

Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Тож поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.

До поважних причин можуть бути віднесені такі обставини, дії, явища, які не залежать від волі особи, відносно якої вони виникли. Внаслідок таких обставин, особа не має змоги належним чином виконувати покладені на неї обов`язки.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, є повторним, коли позивач вдруге не прибув на розгляд справи і в суду є достовірні (докази) про те, що обидва рази його було належним чином повідомлено.

Згідно приписів чинного законодавства сторони процесу повинні добросовісно виконувати свої права та обов`язки.

Добросовісність (лат. bona fides) розуміється, як самостійний правовий принцип, як презумпція, як вказівка на винність або об`єктивну протиправність діяння. В цілому, під добросовісністю варто розуміти прагнення суб`єкту до правомірності власної правової поведінки, її соціальної нешкідливості, юридичної досконалості способу досягнення поставленої мети.

З урахуванням визначених правових аспектів, суд вважає, що позивачами по справі допущені неодноразові зловживання правом, що знайшло своє підтвердження у матеріалах справи та суперечать принципам цивільного судочинства України, а отже, повинно бути припинено законодавчо встановленими інструментами.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, відповідач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Крім того, слід враховувати, що засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного частиною першою статті 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав.

Принцип рівності перед судом є основою сучасної концепції справедливого правосуддя. Для кожної людини у правовій державі насамперед важливо мати доступ до правосуддя і можливість вільно, швидко, безперешкодно реалізувати право на судовий захист незалежно від належності до певної соціальної групи або інших персональних характеристик особи.

Європейський суд з прав людини досить часто посилається на принцип рівності перед законом і судом у своїх рішеннях, при тому, що засади рівності і змагальності у судовому процесі виведені ним із принципу верховенства права, якому підпорядкована вся Конвенція, та є складовою права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції.

Отже, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивачів належним чином про дату час і місце проведення судових засідань за їх участю для реалізації ними права судового захисту.

При цьому, враховуючи предмет розгляду справи та характер доказів у справі, суд вважає неможливим здійснювати розгляд даної справи за відсутності позивачів, що є перешкодою для розгляду справи в цілому.

За наведених обставин, оскільки позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та позивачі за зустрічними позовами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 двічі не з`явились в призначені час та місце для розгляду справи, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не скористалась правом на подання клопотань чи заяв про розгляд справи за їх відсутності чи про відкладення судового розгляду в разі неможливості взяти участь під час судового засідання, суд вбачає підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, суд зауважує, що 14.08.2023 до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшла відповідь Запорізького обласного державного нотаріального архіву на запит суду, у якій зазначено, що згідно з Інформаційними довідками із Спадкового реєстру від 04.09.2023 за № 73468623 та № 73468735 спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не відкривалась; згідно з Інформаційними довідками із Спадкового реєстру від 04.09.2023 за № 73468533 та № 73468588 заповіт/спадковий договір від імені ОСОБА_5 , 1943 року народження не посвідчувались.

Додатково необхідно роз`яснити позивачам у відповідності до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257, 353, 354 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та зустрічні позовні заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Надіслати копію ухвали сторонам.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Запорізького апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.А. Савеленко