Справа № 466/4650/22
Провадження № 2/466/458/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2023 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Донченко Ю.В.

при секретарі Назаркевич Ю.В., Сирватка Н.В.

справа №466/4650/22

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої майну,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 ,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_5 через свого представника- адвоката Прохоренка О.І. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої майну у якому просила стягнути з відповідача з врахуванням зменшених позовних вимог на свою користь заподіяну внаслідок затоплення квартири майнову шкоду у розмірі 44035,00 грн., а також покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності інд №26338225 від 03.09.2014 р. Згідно Витягу з Реєстру територіальної громади №94925 від 25.05.2022 у вказаній квартирі зареєстровані 2 особи - ОСОБА_1 , 1986 р.н. та ОСОБА_6 2016 р.н. Разом з позивачем у квартирі без реєстрації проживають її чоловік ОСОБА_7 та їх другий неповнолітній син ОСОБА_8 . Згідно з технічним паспортом на квартиру складеним Львівським МБТІ 18.11.1996 р. реєстр №19681, квартира АДРЕСА_1 розташована на 2 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2-х кімнат житловою площею 29,0 кв.м. в тому числі: 1-а кімната площею 15,4 кв.м.; 2-а кімната площею 13,6 кв.м.; кухня площею 6,6 кв.м.; ванна кімната площею 2,1 кв.м.; вбиральні (поєднаної) площею 1,1 кв.м.; коридору 9,2 кв.м.; вбудованої шафи площею 1,1 кв.м. Загальна площа квартири -51.6 кв.м. Зазначено, що 05 серпня 2021 року о 14:00 годині позивачка виявила, що її квартира залита водою, на стелях усіх кімнат, коридорі, кухні, ванній були мокрі плями та пошкодження підвісної стелі (гіпсокартону) та електричних світильників, відклеєні шпалери на стінах. Згідно Акту обстеження квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 було встановлено, що 05.08.2021 року в 14.00 год. відбулось затоплення квартири АДРЕСА_3 . Протікання води відбулося з квартири АДРЕСА_4 , яка знаходиться на 3-му поверсі над квартирою АДРЕСА_3 . В результаті протікання води виявлено: в коридорі - сліди від протікання води на стелі розміром 9 кв.м., вийшли з ладу 2 світильники, відклеїлися шпалери на стіні; ванна кімната - сліди від протікання води на стелі розміром 3,2 кв.м., вийшли з ладу 2 світильники, корзина для білизни повністю залита водою; кухня - сліди від протікання води на стелі та стінах розміром 6,6 кв.м; кімната №1 - сліди від протікання води на стелі розміром 15,4 кв.м; кімната №2 - сліди від протікання води на стелі розміром 13,6 кв.м. Причиною протікання води в квартиру АДРЕСА_3 стало залишення відкритого крану в квартирі АДРЕСА_4 в ванній кімнаті. Відповідач ОСОБА_2 , яка була присутня під час скаладання зазначеного Акту, підписала його і не висловила жодних заперечень, однак добровідно відшкодувати завдану позивачу майнову шкоду, у зв"язку з чим позивач звернулася до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2022 р. вищезазначену справу передано до розгляду судді Донченко Ю.В.

Ухвалою судді від 21.07.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження.

Ухвалою судді від 07.11.2022 р. задоволено клопотання представника позивача та призначено по справі будівельно-технічну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

27.06.2023 на адресу суду скеровано висновок №015/23 від 23.06.2023 судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі №466/4650/22.

Ухвалою судді від 28.06.2023 р. поновлено провадження по справі та продовжено розгляд вищезазначеної справи.

Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали зменшені позовні вимоги в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник відповідача заперечив щодо задоволення позовних вимог, просив призначити повторну експертизу.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі наявні у справі докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно встановивши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що, як убачається з матеріалів справи, квартира АДРЕСА_1 відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності інд №26338225 від 03.09.2014 р належить ОСОБА_1 (а.с. 4).

Згідно Витягу з Реєстру територіальної громади №94925 від 25.05.2022 у вказаній квартирі зареєстровані 2 особи - ОСОБА_1 , 1986 р.н. та ОСОБА_6 2016 р.н. (а.с.5).

Згідно з технічним паспортом на квартиру складеним Львівським МБТІ 18.11.1996 р. реєстр №19681, квартира АДРЕСА_1 розташована на 2 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2-х кімнат житловою площею 29,0 кв.м. в тому числі: 1-а кімната площею 15,4 кв.м.; 2-а кімната площею 13,6 кв.м.; кухня площею 6,6 кв.м.; ванна кімната площею 2,1 кв.м.; вбиральні (поєднаної) площею 1,1 кв.м.; коридору 9,2 кв.м.; вбудованої шафи площею 1,1 кв.м. Загальна площа квартири -51.6 кв.м. (а.с.6 зворот).

За змістом Акту про обстеження квартири АДРЕСА_3 комісією ОСББ «Хвиля 39» в складі голови правління ОСББ «Хвиля 39» Павлик Н.І., представника ОСОБА_9 , в присутності позивача ОСОБА_1 та власника квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 було встановлено, що 05.08.2021 року в 14.00 год. відбулось затоплення квартири АДРЕСА_3 . Протікання води відбулося з квартири АДРЕСА_4 , яка знаходиться на 3-му поверсі над квартирою АДРЕСА_3 . В результаті протікання води виявлено : в коридорі - сліди від протікання води на стелі розміром 9 кв.м., вийшли з ладу 2 світильники, відклеїлися шпалери на стіні; ванна кімната - сліди від протікання води на стелі розміром 3,2 кв.м., вийшли з ладу 2 світильники, корзина для білизни повністю залита водою; кухня - сліди від протікання води на стелі та стінах розміром 6,6 кв.м; кімната №1 - сліди від протікання води на стелі розміром 15,4 кв.м; кімната №2 - сліди від протікання води на стелі розміром 13,6 кв.м. Причиною протікання води в квартиру АДРЕСА_3 стало залишення відкритого крану в квартирі АДРЕСА_4 в ванній кімнаті ( а.с.7).

За змістом висновку експерта №015/23 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по цивільній справі 466/4650/22, причиною залиття квартири АДРЕСА_1 05 серпня 2021 року був залишений відкритий водяний кран-змішувач без нагляду у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_5 . Крім того, дослідженням встановлений незадовільний стан каналізаційних труб, прокладених у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_5 та їх з`єднань, звідки зафіксована крапельна теча води. Загальна вартість поновлювального ремонту (включно з вартістю матеріалів), виконання якого необхідно для приведення квартири АДРЕСА_1 у стан, який був до залиття (нормальний стан) становить 44035 гривень (а.с.78-86)

Згідно зведеного кошторисного розрахунку, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести для усуненя пошкоджень в квартирі АДРЕСА_1 становить 44630 гривень. (а.с.91-93).

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно дост.1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно зі статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Також у постанові від 03.12.2014 року № 6-183цс 14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, позивач лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.

При цьому, слід зазначити, що цивільно-правова відповідальність за нанесені збитки настає як при вчиненні активних дій, так і бездіяльності, адже власність зобов`язує.

Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 3 статі 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. N 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Згідно положень ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

За змістом ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В контексті завдань цивільного судочинства (ст. 2 ЦПК України) звернення до суду є способом захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів саме позивача. Тому особа повинна довести (а суд - встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулась до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги зазначала, що вона є власником квартири приміщення якої постраждали через затоплення. Тобто, вимога про відшкодування позивачу шкоди базується на наявності у позивача права власності, яке порушене пошкодженням належного позивачу майна, у зв"язку з чим позов підлягає до задоволеня.

Підлягають стягненню з відповідача на користь позивача кошти сплачені останньою за проведення будівельно-технічної експертизи у сумі 10000,00 грн., оскільки такі кошти є збитками позивача у розумінні положень ст. 22 ЦК України, які були понесені потерпілою стороною для відновлення свого порушеного права.

В частині вирішення спору про стягнення з позивача на користь відповідача витрат на надання правової допомоги, слід зазначити наступне.

Право на правничу допомогу в Україні гарантовано ст. 59 Конституції України та ст. 15 ЦПК України.

За приписами ст. ст.137, 141 ЦПК України витрати на правову допомогу відносяться до судових витрат.

Відповідно до ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

При стягненні витрат на правничу допомогу слід враховувати, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ч. 2 ст. 15 ЦПК України).

Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також, розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Таким чином, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

Такий правовий висновок сформовано у постанові Верховного Суду від 03.05.2018р. у цивільній справі справа № 372/1010/16-ц.

За матеріалами справи встановлено, що 22.06.2022 року між адвокатом Прохоренком О.І. та позивачем ОСОБА_1 укладено договір №22/06/22 про надання правової допомоги та додаткову угоду до договору №22/06/22 про надання правничої допомоги від 31.12.2022, розрахунок послуг складає 8000 грн., що підтверджується платіжною інструкцією 0.0..1 від 19.07.2023, тому, суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню витрати, пов`язані з правничою допомогою в сумі 8000 гривень.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України на користь позивача необхідно стягнути судовий збір з відповідача в розмірі 1000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 22, 23, 319, 322, 386, 767, 780, 815, 819, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої майну - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду, завдану внаслідок затоплення квартири в сумі 44035,00 (сорок чотири тисячі тридцять п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати пов"язані із проведенням експертизи в розмірі 10000,00 грн. (десять тисяч ) гривнь, 8000,00 (вісім тисяч) гривень витрат на правову допомогу та 1000,00 (одну тисячу) гривень сплаченого судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП: НОМЕР_1 ;

Відповідач: ОСОБА_10 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_7 , РНОКПП: невідомий.

Текст рішення складено та підписано 05.09.2023 року.

Суддя Ю. В. Донченко