Провадження №2-п/523/92/23
У Х В А Л А

"31" серпня 2023 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Мурманової І.М.

за участю секретаря судового засідання Іванченко В.О.

представника заявника/відповідача ОСОБА_1 адвоката Абрамова М.В.

представника позивача ОСОБА_2 адвоката Жекало І.С.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду № 6 в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 14 червня 2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

Від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Суворовського районного суду м. Одеси з заявою про скасування заочного рішення суду звернувся адвокат Абрамов М.В.

В обґрунтування заяви представник зазначив, що заочне рішення підлягає скасуванню оскільки відповідач не була повідомлена про час та місце слухання справи, що позбавило відповідача права на захист. Позивачем необґрунтовано заявлені вимоги про стягнення пені, оскільки останні нараховані в період дії карантину. Також, представник вказав, що судом не було перевірено обставин, які мають суттєве значення при розгляді справи, а саме: де знаходиться предмет застави. При розгляді справи не було досліджено питання звернення стягнення на предмет застави, що впливає на розмір заборгованості. Щодо строків звернення з заявою про скасування заочного рішення зазначив, що відповідач про наявність рішення дізналась 02.08.2023 року, після ознайомлення з матеріалами справи її представника, що відповідно підтверджується матеріалами справи.

На підставі викладеного представник відповідача просить: поновити строки на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні представник заявника адвокат Абрамов Максим Вікторович заяву про скасування заочного рішення підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити. Додатково суду пояснив, що розрахунок щодо заборгованості відповідачем не визнається, надані розрахунки щодо пені не підлягають задоволенню, оскільки згідно Закону нарахування штрафних санкцій забороняється. Автомобіль, як предмет застави перебуває в користуванні позивача. Просив заяву задовольнити з підстав, що в ній викладені.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Жекало Ігор Сергійович суду пояснив, що заяву про скасування заочного рішення суду вважає необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Доводи та твердження відповідача викладені в заяві на увагу не заслуговують, відповідач та її адвокат, неодноразово повідомлялись про час та місце слухання справи, відповідач будучи обізнаною про наявність справи в суді не подала відзиву або заперечень щодо поданих розрахунків. Зазначив, що посилання на нарахування пені в період карантину, спростовані матеріалами справи. Просив заяву залишити без задоволення, зазначив, що справа перебувала в провадженні з 2021 року, заява про перегляд заочного рішення є затягуванням виконання рішення. Позивачу не відомо де знаходиться автомобіль.

Заслухавши пояснення учасників провадження, представника відповідача адвоката Абрамова Максима Вікторовича, який просив заяву задовольнити, представника позивача адвоката Жекало Ігоря Сергійовича, який просив в задоволенні заяви відмовити, дослідивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, представник відповідача у поданій заяві посилався на те, що по перше відповідач не була повідомлена про день, час та місце судового розгляду, у зв`язку з чим не могла скористатись наданими процесуальними правами на захист. Також, що позивачем до позову були надані розрахунки пені, які згідно Закону України від 16.06.2020 року № 691-ІХ «Про внесення змін до Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України щодо недопущення нарахування штрафних санкцій за кредитами (позиками) у період дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID -19», який набрав чинності 04.07.2020 року, та яким внесено зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України та доповнено пунктом 15. Крім іншого, не було враховано, що у позивача перебуває заставне майна, та того, що в судовому процесі не було досліджено питання звернення стягнення на предмет застави, що значною мірою впливає на розмір заборгованості.

З огляду на викладене суд зазначає наступне.

Щодо обставин не повідомлення відповідача про час та місце слухання справи, суд зазначає наступне.

Згідно матеріалів справи (а.с.21) судом встановлено, що ухвалу суду, копію ухвали про відкриття провадження та копію позову з додатками відповідач отримала за місцем реєстрації, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , що відповідно підтверджується довідкою Відділу АДР ГУ ДМС України (а.с.16).

В подальшому, за вищевказаною адресою судові повістки/конвенти повертались на адресу суду з відміткою працівника поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.24,25; 27-28;33-34; 55;64-65).

В ході розгляду справи на адресу суду (а.с.35) надійшла заява представника відповідача адвоката Попова М.М. про відкладення слухання справи, яке призначено на 27.07.2022 року, з підстав необхідності ознайомлення з матеріалами справи. Згідно розписки (а.с.38) представник відповідача Попов М.М. про час та місце слухання справи на 17.10.2022 року повідомлений.

В подальшому, на адресу суду 17.10.2022 року надійшла заява представника ОСОБА_3 про відкладення слухання справи призначеного на 17.10.2022 року, причини неможливості розгляду справи представником не вказані (а.с.42).

Крім іншого, згідно поштових повідомлень (а.с.50,51) відповідач та представник відповідача отримали судові повістки про виклик до суду.

Згідно заяви (а.с.52-52) представник відповідача Попов М.М. повідомив суд про неможливість в подальшому представляти інтереси відповідача.

З урахуванням поданої заяви, подальші виклики відповідача здійснювались судом відповідно до норм ЦПК України.

Щодо посилання про направлення смс- повідомлення, суд зазначає, що смс-повідомлення відповідачу згідно матеріалів справи не направлялись.

З огляду на зазначене, твердження представника відповідача щодо необізнаності відповідача про наявність в провадженні суду цивільної справи, спростовані матеріали справи, оскільки, відповідач особисто отримувала поштові повідомлення про виклик до суду, уклала договір з адвокатом на представництво її інтересів в даній справі, зокрема, позов з додатками та ухвалу суду були отримані відповідачем особисто.

Таким чином, посилання представника відповідача на обставини того, що відповідач не була обізнана щодо наявності в провадженні суду цивільної справи, та не могла належним чином здійснити захист щодо заявлених вимог прямо спростовані матеріалами справи.

Так, відповідно до положення ч. 1 ст. 131 ЦПК України - учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Особи, які не проживають за адресою, що зареєстрована як місце їх проживання, більше одного місяця і які мають невиконані майнові зобов`язання, накладені в адміністративному порядку чи за судовим рішенням, або призиваються на строкову військову службу і не мають відстрочки, або беруть участь у судовому процесі в будь-якій якості, зобов`язані письмово повідомити орган реєстрації про своє місце перебування.

Таким чином, матеріалами справи встановлено, що судом було вжито передбачених заходів щодо сповіщення відповідача про час та місце розгляду справи, шляхом направлення судової кореспонденції за місцем реєстрації.

При вирішення питання з приводу проведення заочного розгляду справи, суд керувався положенням ст. 280 ЦПК України, 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, судом було дотримано вимог ст. 280 ЦПК України, з урахуванням чого було прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи.

Щодо посилання представника відповідача на прийняття судом розрахунків, які суперечать вимогам Закону.

Судом при ухвалені судового рішення, були враховані приписи ст. 625 ЦПК України, згідно яких зазначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, при цьому боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний спалити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення.

Щодо посилання на не врахування обставин перебування заставного майна, суд зазначає, що до заяви про перегляд заочного рішення суду відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження перебування даного майна у позивача.

Щодо позиції не дослідження питання звернення стягнення на предмет застави, суд зазначає, що відповідно до положення ч. 1 ст. 13 ЦПК України - Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що заява відповідача про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає, обставини, викладені відповідачем на спростування підстав позову, свого підтвердження не знайшли.

Отже, судом встановлено, що заява про скасування заочного рішення суду, не містить доказів які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено та не надано доказів на підтвердження вимог передбачених п.п.3.4. ч.2 ст.285 ЦПК України, з урахуванням чого підстави для скасування заочного рішення суду від 14 червня 2023 року та призначення справи до розгляду - відсутні.

Керуючись ст.ст. 260, 284-288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 14 червня 2023 року у справі № 523/17358/21 залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі непогодження з висновком суду, заявник має можливість оскаржити рішення до Одеського апеляційного суду в загальному порядку. У цьому випадку строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 31.08.2023р.

Суддя: