Справа № 589/2933/19
Провадження № 2/367/891/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участі секретаря судових засідань Мартинюка Н.Р.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільним майном подружжя та визнання права власності,-

встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільним майном подружжя та визнання права власності.

В обґрунтування позовних вимог зазначає про те, що ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 . В 2010 році познайомилася з ОСОБА_4 , після чого почали зустрічатися. З 2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_5 позивач та ОСОБА_4 постійно проживали однією сім`єю як чоловік та жінка, тобто фактично перебували у шлюбних відносинах.

Зазначає про те, що в період проживання однією сім`єю ОСОБА_2 та ОСОБА_4 піклувалися один про одного, вели спільне господарство, спільно оплачували витрати на утримання житла та його оренду, купували побутову техніку та речі домашнього вжитку, мали спільний бюджет. В період спільного проживання вони неодноразово їздили на відпочинок разом з друзями, святкували свята.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. Після смерті позивач за власний рахунок провела поховання свого чоловіка ОСОБА_4 та організувала поминки. На час смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_4 проживати разом. Дітей від шлюбу не було. Офіційно стосунки ОСОБА_2 та ОСОБА_4 не оформляли, так як не бачили в цьому потреби, оскільки вважали їх дуже гармонічними і налагодженими.

При житті ОСОБА_4 , позивач разом з ним 18.11.2017 придбали автомобіль Орel Movano, державний номер НОМЕР_1 , 2000 року випуску, який було зареєстровано на ОСОБА_4 . Також 14.11.2017 між ОСОБА_5 та ТОВ «ФРЕШІ ЛТД» було укладено Договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 . Кошти на придбання майнових прав на дану квартиру були спільними, але договір підписував ОСОБА_4 . Зазначає про те, що вищевказане майно позивач з померлим ОСОБА_4 придбали разом за спільні кошти. Частину коштів позивач брала в борг у своєї знайомої для покупки автомобіля. Також позивач неодноразово брала в борг кошти для внесення чергового платежу за квартиру, оскільки не завжди виходило вчасно збирати фіксований платіж.

Таким чином, позивач вказує про те, що після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно, яке було спільно набуте.

Як відомо позивачу, спадкоємцем за законом являється син померлого ОСОБА_4 від першого шлюбу - ОСОБА_6 .

20.06.2019 позивач звернулася до Сьомої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, в усному порядку позивачу було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини, оскільки у ОСОБА_2 відсутні документи на підтвердження родинних відносин з померлим ОСОБА_4

20.06.2019 позивач звернулася до Приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, копію якої позивачем було надіслано до Сьомої Київської державної нотаріальної контори.

Позивач вказує про те, що встановлення факту проживання однією сім?єю чоловіка та жінки не менше 5 років до часу відкриття спадщини та ведення спільного господарства необхідно позивачу для визнання спільною сумісною власністю автомобіля Opel Movano, державний номер НОМЕР_1 , 2000 року випуску та майнових прав на квартиру, яка буде збудована у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 , та була придбана померлим згідно Договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 від 14.11.2017, які належали померлому ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, просить суд встановити юридичний факт проживання однією сім`єю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_4 , без реєстрації шлюбу в період з 2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_5. Визнати автомобіль Opel Movano, державний номер НОМЕР_1 , 2000 року випуску та на майнові права на квартиру, яка буде збудована у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 , та була придбана померлим згідно Договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру №138/Р-1 від 14.11.2017, спільною сумісною власністю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_4 . Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на частку у спільному сумісному майні - автомобіля Opel Movano, державний номер НОМЕР_1 , 2000 року випуску, зареєстрованого за померлим ОСОБА_4 та право власності на частку майнових прав на квартиру, яка буде збудована у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_3 , що була

придбана померлим ОСОБА_4 згідно Договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру № 138/Р-І від 14.11.2017 р. Стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір.

Ухвалою суду від 11.10.2021 справу прийнято до провадження судді Мерзлого Л.В. та призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 20.01.2022 по справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, до суду від представника позивача надійшла заява, згідно якої просить розгляд справи проводити за відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача просив в задоволенні позову відмовити.

Третя особа - Сьома Київська державна нотаріальна конторав судове засідання свого представника не направили, до суду направили лист, в якому просять розгляд справи проводити у їх відсутність.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

До суду від відповідача ОСОБА_3 надходив відзив на позовну заяву, згідно якого зазначає про те, що позовні вимоги ОСОБА_2 не визнає в повному обсязі та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню.

Так, заперечуючи проти задоволення позову відповідач звертає увагу суду на те, що 11 листопада 2005 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_4 , який було зареєстровано у Відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №1432. Станом на день смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 шлюб між ними не був розірваний, про що свідчить факт видачі на ім?я відповідача 10 жовтня 2019 року Шевченківським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві свідоцтва про шлюб (повторно).

Відповідач вказує про те, що звертаючись до суду з позовною заявою, позивачка ОСОБА_2 умисно приховала від суду інформацію про її перебування весь під час проживання з ОСОБА_4 у зареєстрованому шлюбі з громадянином ОСОБА_7 і зв`язку з чим позивач не надала усіх сторінок свого паспорту громадянина України.

Однак, відповідно до інформації, яка викладена на сайті Дарницького районного суду м. Києва, ОСОБА_2 18 лютого 2019 року звернулась до суду з двома заявами: позовною заявою про розірвання шлюбу, де відповідачем значиться ОСОБА_7 (справа №753/3779/19) та із заявою про встановлення юридичного факту проживання однією сім?єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 (справа №753/3747/19), яку в подальшому залишила без розгляду.

По справі ж про розірвання шлюбу, де відповідачем значиться ОСОБА_7 (справа №753/3779/19) судом було винесено рішення 21 травня 2019 року, яке станом на сьогодні не набрало законної сили (згідно відомостей в Єдиному реєстрі судових рішень).

Таким чином, відповідач вказує про те, що навіть станом на сьогодні, шлюб між позивачкою ОСОБА_2 та її чоловіком ОСОБА_7 , не є розірваним.

3 усього вищевикладеного слідує, що в період з 2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_5, тобто в період, за який Позивач просить суд встановити факт її проживання однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 - і Позивач перебувала в зареєстрованому шлюбі з іншим чоловіком, і ОСОБА_4 перебував в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 .

Відповідач стверджує, що у такому випадку майно, набуте парою, не підпадатиме під поняття «спільна сумісна власність» у розумінні Сімейного кодексу України, а тому при його поділі не можна застосовувати гл.8 цього кодексу.

Враховуючи викладене, відповідач просить в задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 8 Конституції України визнається і діє принцип верховенства права. Конституція має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України та повинні відповідати їй. Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України (ч. 1 ст. 9 Конституції України).

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст.80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1); докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (частина 5).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (змінила прізвище на ОСОБА_9 ) 11.11.2005 року зареєстрували шлюб, що стверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 , виданого 11.11.2005.

10.10.2019 свідоцтво про шлюб, що був укладений між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (змінила прізвище на ОСОБА_9 ) було видано повторно, про що свідчить копія зазначеного свідоцтва в матеріалах справи.

Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 21.02.2012, ОСОБА_3 дійсно зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 , разом з власником квартири - ОСОБА_4 , 1981 р.н., ОСОБА_6 , 2006 р.н.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 .

Згідно копії рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21.05.2019 по справі №753/3779/19 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 було розірвано. Рішення набрало законної сили 21.06.2019.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Відповідно до частин першої та другої статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя.

Статтею 25 СК України передбачено, що жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі.

Жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу.

Згідно з частиною першою статті 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 ЦК України).

Аналіз указаних норм дозволяє зробити висновок про те, що для застосування положень вищевказаної статті необхідною умовою є, зокрема, встановлення факту неперебування осіб у будь-якому іншому шлюбі.

Отже, позовна вимога щодо встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , без реєстрації шлюбу в період з 2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_5, суперечить вимогам статті 25 СК України, оскільки попередній шлюб ОСОБА_2 , укладений з ОСОБА_7 був розірваний лише 21.05.2019 року.

Крім того, ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбу з ОСОБА_3 до моменту своє смерті.

Доводи позивача про те, що фактичні шлюбні правовідносини тривали з 2011 року і по 2019 рік є не підставою для задоволення вимоги про встановлення юридичного факту, оскільки дана обставина не має правового значення для вирішення питання наявності спадкових прав.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 липня 2018 року у справі № 522/1252/14-ц (провадження № 61-11255св18), від 26 вересня 2018 року у справі № 244/4801/13-ц (провадження № 61-23286св18), від 25 квітня 2019 року у справі № 759/4596/18 (провадження № 61-3852св19).

З урахуванням вищенаведеного, оскільки суд відмовляє в задоволенні вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю, а отже похідні вимоги - про визнання майна спільним майном подружжя та визнання права власності, задоволенню не підлягають.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 3,8,21,25,36 СК України, ст. 258, 265, 315, ЦПК України, -

вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільним майном подружжя та визнання права власності, - відмовити.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланнямhttp://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Л.В. Мерзлий