КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 363/2715/22

номер провадження №22-ц/824/9806/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року /суддя Лукач О.П./

у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ВУСО», ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Уніка» про відшкодування майнової та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

05 вересня 2022 року до Вишгородського районного суду надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просила:

стягнути з ПрАТ «СК «ВУСО» на її користь суму страхового відшкодування спричиненою внаслідок ДТП майнової шкоди у розмірі 39138,45 гривень;

стягнути з ОСОБА_2 на її користь суму відшкодування спричиненою внаслідок ДТП майнової шкоди у розмірі 81 344,79 гривень, моральну шкоду у розмірі 20 000 гривень, витрати на проведення експертного висновку у розмірі 2 500 гривень, а разом 103 844,79 гривень;

стягнути з відповідачів судові витрати та витрати на правову допомогу.

04 квітня 2023 року до суду від позивача надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи, а також, заява про збільшення позовних вимог, у якій позивач посилаючись на результати проведеної 24 березня 2023 року судової транспортно-товарознавчої експертизи, просила:

стягнути з ОСОБА_2 на її користь майнову шкоду у розмірі 126 730,39 гривень, витрати на проведення експертного дослідження щодо визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу Volkswagen Tiguan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в розмірі 8 474,50 гривень та моральну шкоду у розмірі 20 000 гривень;

стягнути з ПрАТ «СК «ВУСО» на її користь суму страхового відшкодування спричиненою внаслідок ДТП майнової шкоди у розмірі 39 138,45 гривень.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року відмовлено у прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог, повернуто позивачу заяву про збільшення розміру позовних вимог./а.с. 145-149/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не враховано, що судове засідання, призначене на 01.12.2022 р. не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті, 07.02.2023 р. судове засіданні не відбулось з технічних причин не проведення відеоконференції - відсутності зв`язку з її адвокатом та було відкладено на 06.04.2023 р. До заяви про збільшення розміру позовних вимог долучено докази направлення її копії іншим учасникам справи, докази приєднані до заяви, а отже, у суду першої інстанції були відсутні підстави повернення заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Відповідачі про розгляд справи в порядку письмового провадження поінформовані належним чином, з відзивом на апеляційну скаргу до суду не звертались.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Вирішуючи питання щодо прийняття до розгляду заяви позивача від 04 квітня 2023 року про збільшення позовних вимог, суд першої інстанції вірно вважав за необхідним відмовити у прийнятті до розгляду заяви з таких підстав.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частини третьої статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження у судове засідання на 14:00 01 грудня 2022 року.

Незважаючи на те, що судове засідання призначене на 01 грудня 2022 року не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючого судді у нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку за результатом розгляду кримінальної справи, наступний розгляд справи розпочато 07 лютого 2023 року, за участі позивача та її представника, які заявили про відсутність у них клопотань та доповнень. У вказаному засіданні було оголошено перерву до 06 квітня 2023 року.

Заяву про збільшення позовних вимог позивач подала до суду 04 квітня 2023 року, тобто, суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків про те, що це відбулось з порушенням порядку та строку встановленого статтею 49 ЦПК України.

Аналогічна правова позиція міститься і в постанові Верховного Суду від 1 листопада 2021 року у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545св21)

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Судом встановлено, що 05 вересня 2022 року позивач звернулася з позовом до ПрАТ «СК «ВУСО», ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ПрАТ «СК «УНІКА», про стягнення майнової та моральної шкоди з відповідачів, де загальна сума майнової шкоди становить 122 383,24 гривні (предмет позову), а моральна 20 000 гривень, яку було визначено на підставі звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного засобу від 09 червня 2022 року (підстава позову щодо заявленої до стягнення суми). При цьому, з заяви про збільшення розміру позовних вимог вбачається, що загальна сума майнової шкоди, яку позивач просить стягнути з відповідачів становить 174 343,34 гривні, яка визначена на підставі висновку експерта за результатами проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи у цивільній справі №ВЕ-13/12 від 24 березня 2023 року. Тобто, вказана експертиза була проведена за замовленням позивача, після подання позову до суду та після першого судового засідання у справі у порядку спрощеного позовного провадження.

Так, із змісту заяви про збільшення позовних вимог убачається, що висновок експерта за результатами проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи у цивільній справі №ВЕ-13/23 від 24 березня 2023 року, свідчить про підстави збільшення розміру позовних вимог, оскільки на день розгляду справи з моменту скоєння дорожньо-транспортної пригоди минуло більше року. На момент подачі позовної заяви про збільшення майнової та моральної шкоди було використано та долучено звіт про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09 червня 2022 року, у якому зазначено, що станом на 20 січня 2022 року, вартість відновлювального ремонту заподіяного власнику після аварійного пошкодження КТЗ Volkswagen Tiguan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , дорівнює 209974,51 гривні, а відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи станом на 24 березня 2023 року вартість відновлювального ремонту, враховуючи вартість складових частин автомобіля, становить 253 360,11 гривень.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог на підставі проведеної 24 березня 2023 року судової транспортно-товарознавчої експертизи, у зв`язку з чим вірно відмовив у прийнятті вказаної заяви та повернути її позивачу.

Доводи апеляційної скарги, про те, що судом першої інстанції не звернуто увагу на направлення сторонам заяви про збільшення позовних вимог, не відміняє правильності рішення суду першої інстанції щодо пропуску строку, а отже і не впливає на висновки суду першої інстанції.

Строк позивачем пропущено, неприбуття чи відміна судових засідань не позбавляли позивачку щодо звернення з заявою про збільшення позовних вимог у строки, передбачені ЦПК України, крім того, позивачка не позбавлена звернення з позовними вимогами в іншому провадженні саме з підстав, вказаних у заяві.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: