КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ск/824/37/2023
справа №824/108/2023
УХВАЛА

Іменем України

30 серпня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі

судді судової палати з розгляду цивільних справах Таргоній Д.О.,

за участю секретаря Спис Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за заявою Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems (Німеччина), яка подана представником - адвокатом Артемович Іванною Іванівною, про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 за первісним позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Україна) до BentecGmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) про стягнення 7 708 305,00 євро, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, та за зустрічним позовом BentecGmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) до акціонерного товариства «Укргазвидобування» про стягнення 8 469 035,18 євро, визнання пункту 13.7 договору недійсним в частині штрафу в розмірі 7%, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору та, крім того, витрат на правову допомогу,

ВСТАНОВИВ:

10 липня 2023 року заявник - компанія Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина), в особі представника Артемович Іванни Іванівни, звернувся із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (далі - МКАС при ТПП) від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 (далі - Рішення).

В доводах заяви заявник посилається на те, що Рішення винесене без урахування наявних у справі доказів, а отже з порушенням угоди сторін щодо арбітражної процедури, вимог Регламенту МКАС при ТПП, зокрема, у зв`язку із відмовою арбітражного суду у задоволенні клопотання про залучення експерта з питань українського права.

Так, 30.09.2021 року Заявник звернувся до МКАС при ТПП з клопотанням про залучення експерта, призначеного стороною, в якому просив залучити доктора Ірину Паліашвілі в якості експерта з питань українського права, обґрунтовуючи необхідність такого залучення тим, що договором передбачено застосування права України, тоді як ця арбітражна справа охоплює широке коло складних юридичних питань та концепцій, які вимагають від складу арбітражного суду глибокого розуміння положень українського законодавства та української судової практики. Як зазначав заявник, двоє арбітрів зі складу арбітражного суду, а саме пан Новачик та пан Александров , не володіють кваліфікацією у сфері українського права, та лише пані Винокурова, яка була призначена до складу арбітражного суду зі сторони АТ «Укргазвидобування», має відповідну кваліфікацію. Залучення експерта, на думку заявника, повинно було забезпечити повне та належне дослідження питань українського права в цьому арбітражному провадженні та можливість заявника викласти свою позицію повною мірою.

Заявник вказує, що відмова арбітражного суду у задоволенні заявленого клопотання порушила передбачені Регламентом МКАС при ТПП засади справедливості арбітражного розгляду і рівності сторін, а також порушила право заявника на подання своїх пояснень по справі, що призвело до ухвалення несправедливого рішення.

Крім того, Рішення суперечить публічному порядку України з огляду на те, що склад арбітражного суду не дотримався обов`язку надати обґрунтування свого рішення в частині визначення суми неустойки, яка підлягає сплаті заявником на користь позивача, а також через порушення складом арбітражного суду заборони подвійного стягнення.

Заявник зазначає, що вмотивованість та належне обґрунтування рішень є елементом концепції процесуального порядку, порушення якого є підставою для скасування рішення арбітражного суду. У оскаржуваному Рішенні МКАС №109/2019, склад арбітражного суду дійшов висновку, що АТ «Укргазвидобування» має право на стягнення з заявника неустойки в розмірі 6 114 130 євро за порушення строків поставки товару, однак вважав за можливе зменшити розмір неустойки до 2 000 000 євро, не навівши у мотивувальній частині Рішення обґрунтування такого розміру та будь-яких розрахунків. З огляду на вказане, заявник вважає рішення арбітражного суду в частині присудження штрафних санкцій необґрунтованим та таким, що суперечить принципам процесуального права України та засадам здійснення правосуддя, а відтак суперечить публічному порядку України.

Не погоджуючись із доводами заяви, акціонерне товариство «Укргазвидобування» подало письмові заперечення, в яких просить відмовити у задоволенні заяви. Посилається на безпідставність доводів заяви та відсутність передбачених частиною другою статті 459 ЦПК України та частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. Зазначає, що заявником не надано доказів на підтвердження того, що склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін та, що оскаржуване рішення суперечить публічному порядку України.

Вказує, що заявляючи клопотання про залучення експерта з питань українського права, заявник безпідставно піддав сумніву компетенцію двох арбітрів, вибір одного з яких був здійснений саме Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина). На переконання АТ «Укргазвидобування» склад арбітражного суду по справі №109/2019 входить до рекомендаційного списку арбітрів МКАС, а тому володіє необхідними спеціальними знаннями та має досвід у вирішенні спорів, віднесених до компетенції МКАС, а тому у АТ «Укргазвидобування» відсутні сумніви в компетенції арбітрів. Крім того, у справі №109/2019 BentecGmbHDriIIing & Oilfiled Systems(Німеччина) представляла українська Юридична фірма «Астерс», яка є адвокатським об`єднанням та спеціалізується на наданні повного спектру юридичних послуг і володіє високою репутацією завдяки експертизі в широкій сфері практик, що свідчить про її спеціалізацію в широкому колі питань українського законодавства, зокрема, яке стосується даного спору. Також вказує, що питання українського права не є спеціальними питаннями, з'ясування яких потребує залучення експерта, а тому відмова у залученні такого експерта складом арбітражного суду, на думку АТ «Укргазвидобування», була обґрунтованою.

Вважає також безпідставними твердження заявника щодо порушення його прав на надання пояснень, оскільки всі письмові пояснення, а також інші процесуальні документи Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина), були прийняті та оцінені Арбітражним судом, надавши заявнику усі можливості у викладенні своєї позиції.

Також зазначає про безпідставність доводів заявника щодо порушення публічного порядку України за відсутності доказів того, що оскаржуване Рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Відповідно до частини першої статті 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьої цієї статті.

Згідно з частини другої статті 23 ЦПК України, справи щодо оспорювання рішень міжнародних комерційних арбітражів розглядаються апеляційними судами як судами першої інстанції за місцезнаходженням арбітражу.

Представник заявника - адвокат Волков О.Ю. у судовому засіданні заяву підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній. Також, представником заявника було заявлено клопотання про витребування матеріалів справи №109/2019, що стосуються підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу, у МКАС при ТПП, обґрунтовуючи таке клопотання необхідністю дослідження судом доказів та розрахунків на підтвердження визначеної арбітражним судом суми неустойки у розмірі 2 000 000,00 євро.

Представник АТ «Укргазвидобування» - адвокат Слюсар С.В. у судовому засіданні проти заяви заперечувала та просила відмовити в її задоволенні, посилаючись на позицію, викладену у письмових запереченнях на заяву, поданих раніше. Крім того, адвокат Слюсар С.В. заперечувала проти задоволення клопотання заявника щодо витребування матеріалів справи №109/2019 у МКАС при ТПП, посилаючись на його необґрунтованість.

Заслухавши думку учасників судового розгляду з приводу заявленого клопотання, суд дійшов висновку про відмову в його задоволення, оскільки під час розгляду справ про скасування рішень міжнародного комерційного арбітражу, повноваження національного суду є обмеженими, національний суд не має повноважень з перегляду рішень міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору, вдаватися в його повну перевірку чи переоцінку наявних у матеріалах справи доказів.

Вислухавши доповідь судді, пояснення представників сторін арбітражного розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07 листопада 2017 року між Публічним акціонерним товариством «Укргазвидобування» (покупець) та Bentec GmbH Drilling& Oilfield Systems(продавець) укладено договір № UGV7087/18-17. Договір № UGV7087/18-17 від 07 листопада 2017 року підписаний з 10 додатками до нього.

Рішенням Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» № 237 від 21 травня 2018 року, яке є одноосібним акціонером публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування», змінено тип акціонерного товариства з публічного акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство та у зв`язку із зміною типу змінено найменування на Акціонерне товариство «Укргазвидобування».

01 серпня 2018 року сторони підписали Додаткову угоду № 1 до договору, в пункті 1 якої передбачили, що у зв`язку із зміною найменування у тексті договору найменування «Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» та ПАТ «Укргазвидобування» у всіх відмінниках замінити на найменування Акціонерне товариство «Укргазвидобування» або AT «Укргазвидобування».

10 січня 2019 року сторони підписали Додаткову угоду № 2 до договору. В пункті 1 цієї угоди сторони дійшли згоди внести зміни в Додаток № 1 до договору, та викласти їх у новій редакції, що додається до цієї угоди, та внести зміни до пункту 3.1 договору, виклавши його в наступній редакції: «3.1 Товари постачаються на умовах DАР (відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів ІНКОТЕРМС - 2010) автомобільним транспортом до пункту призначення за адресою, вказаною в Специфікації (Додаток №1). Покупець є відповідальним за розвантаження товару з транспортних засобів і зобов`язаний надати необхідне підйомне обладнання для розвантаження товару у місці доставки.

Продавець зобов`язаний повідомити покупцю габаритні розміри та вагу кожного транспортного місця для організації процесу розвантаження транспортних одиниць за 5 робочих днів до дати відвантаження товару, шляхом надсилання офіційного листа на зазначену електронну адресу. Згідно пункту 2 і пункту 3 цієї угоди всі інші умови залишаються без змін, і Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання сторонами та скріплення печатками сторін (за наявності).

Відповідно до положень розділу 17 Договору №UGV7087/18-17 від 07 листопада 2017 року, всі суперечки та розбіжності по даному договору підлягають як найшвидшому врегулюванню шляхом переговорів. (п. 17.1) Всі суперечки та розбіжності, які виникають в ході виконання даного договору, що не врегульовані шляхом переговорів, розглядаються Міжнародним комерційним арбітражним судом України при Торгово-промисловій палаті України, згідно з Регламентом Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України. Число арбітрів: три. Місце проведення арбітражу: м. Київ. Мова, що використовується при арбітражі: українська з перекладом на англійську. Право, що регулює цей даний договір: матеріальне право України (п. 17.2 ).

06 серпня 2019 року АТ «Укргазвидобування» звернулось до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України із позовом про стягнення з BentecGmbHDrilling & Oilfield Systems7 708 305,00 євро, в тому числі: 3 769 755,00 євро пені за прострочення поставки товару, 3 938 550,00 євро штрафу за порушення строків поставки товару понад 30 днів, а також про відшкодування усіх витрат, пов`язаних з арбітражним розглядом.

15 жовтня 2019 року Bentec GmbH Drilling& Oilfield Systemsподали до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України зустрічну позовну заяву про стягнення з акціонерного товариства «Укргазвидобування»7 723 163,70 євро, в тому числі: 4000 000,00 євро за повний монтаж Верстатів №2-5 у Німеччині (м. Бад-Бентгайм) на заводі BentecGmbHDrilling & Oilfield Systemsта повну збірку циркулярних систем комплексних заводських приймальних випробувань «FAT» усіх комплектуючих верстатів, наданих Bentec GmbH Drilling& Oilfield Systems поза межами договору; 2 956 000,00 євро за підтримку у процесі монтажу в Україні верстатів №1-3, надану Bentec GmbH Drilling& Oilfield Systemsпоза початковим обсягом договору; 250 000,00 євро за гідравлічні котушки для верстатів №1-5, наданих BentecGmbHDrilling & Oilfield Systemsпоза початковим обсягом договору; 90 000,00 євро за продовжене навчання персоналу для верстатів №1-5, надане BentecGmbH Drilling& OilfieldSystems поза початковим обсягом договору; 393 900,00 євро за додаткові послуги та матеріали зі списків NCR, наданих BentecGmbHDrilling & Oilfield Systemsпоза початковим обсягом договору; 29 750,00 євро збитків, понесених BentecGmbH Drilling& OilfieldSystems у результаті змін адрес поставки для Верстату №5; 1 542,060 євро - 3% річних за несвоєчасне здійснення остаточної оплати Верстату №1; 1 971,10 євро - 3% річних за несвоєчасне здійснення остаточної оплати Верстату №2, а також відшкодування усіх витрат (включаючи, але не обмежуючись, арбітражними зборами та витратами, сплаченими МКАС при ТПП України), понесених Bentec GmbH Drilling& Oilfield Systems у звязку з підготовкою та участю у цьому арбітражі.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року первісні позовні вимоги акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Україна) до BentecGmbH DriIIing& OilfiledSystems (Німеччина) про стягнення 7 708 305,00 євро задоволено частково.

Стягнуто з Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина) на користь акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Україна) штрафні санкції у сумі 2 000 000 євро за порушення строків поставки товару, 35 120,60 євро на відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 2 035 120,60 євро.

У стягненні штрафних санкцій у сумі 5 708 305 євро відмовлено.

Арбітражний збір у сумі 9 156,50 євро віднесено за рахунок акціонерного товариства «Укргазвидобування».

У задоволенні зустрічних позовних вимог Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина) до акціонерного товариства «Укргазвидобування» про стягнення 8 469 035,18 євро відмовлено.

У задоволенні зустрічної позовної вимоги про визнання недійсним положення договору про неустойку в частині штрафу у розмірі 7% відмовлено.

Арбітражний збір у сумі 61 364,81 доларів США віднесено на BentecGmbHDriIIing & Oilfiled Systems(Німеччина).

У відшкодуванні витрат у сумі 558 504,29 євро, понесених BentecGmbHDriIIing & Oilfiled Systems(Німеччина) у зв`язку із захистом своїх інтересів у справі №109/2019 відмовлено.

У відповідності до вимог частин першої, другої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо:

1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що:

а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною: або ця угода є недійсною законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки за законом України; або

б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або

в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або

г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або

2) суд визначить, що:

а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або

б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Аналогічні підстави для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу передбачені також статтею 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Тягар доведення наявності підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу покладається на сторону, яка заперечує проти законності такого рішення.

Державні суди і міжнародний комерційний арбітраж як юрисдикційні форми захисту цивільних прав є незалежними один від одного. Передумовою цього є визнання обов`язковості арбітражної угоди (стаття 3 Нью-Йоркської Конвенції 1958 року, стаття 5 Конвенції про зовнішньоторговельний арбітраж, статті 7 і 8 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», пункт 6 частини першої статті 257 ЦПК України).

Водночас арбітражний розгляд справи як інститут приватного вирішення спору не виключає взаємодії із державними судами. Згідно із законодавством України державні суди виконують щодо міжнародного комерційного арбітражу дві функції: функцію сприяння і функцію контролю. Остання передбачає, у тому числі перевірку законності арбітражного рішення, що здійснюється під час розгляду заяви про скасування арбітражного рішення або про визнання і надання дозволу на виконання арбітражного рішення.

Рішення національного суду про скасування арбітражного рішення може бути винесено лише за наявності (доведеності) однієї з підстав, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», частиною другою статті 459 ЦПК України. Отже, законодавство України, допускаючи оспорювання рішення міжнародного комерційного арбітражу шляхом подання заяви про його скасування, визначає вичерпний перелік підстав, за наявності однієї з яких арбітражне рішення може бути скасоване.

Відповідно до статті 5 Закону України 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачено в цьому Законі.

Відповідно до частини першої статті 20 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» сторони можуть на свій розсуд домовитись про місце арбітражу. У разі відсутності такої домовленості місце арбітражу визначається третейським судом з урахуванням обставин справи, включаючи фактор зручності для сторін.

Згідно статті 16 вказаного закону питання про компетенцію Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у кожній конкретній справі вирішує склад Арбітражного суду, який розглядає спір.

В силу положень статті 7 Закону Міжнародний комерційний арбітражний суд при Торгово-промисловій палаті України має право розглядати спори за наявності письмової угоди сторін про передачу спору, що виник між ними або може виникнути в зв`язку з будь-якими конкретними правовідносинами, незалежно від того, чи мають вони договірний характер чи ні, на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» арбітражна угода - це угода сторін про передачу до арбітражу всіх або певних спорів, які виникли або можуть виникнути між ними у зв`язку з будь-якими конкретними правовідносинами, незалежно від того, чи мають вони договірний характер чи ні. Арбітражна угода може бути укладена у вигляді арбітражного застереження в контракті або у вигляді окремої угоди.

Арбітражна угода укладається в письмовій формі. Угода вважається укладеною в письмовій формі, якщо вона міститься в документі, підписаному сторонами, або укладена шляхом обміну листами, електронними повідомленнями, якщо інформація, що міститься в них, є доступною для подальшого використання, повідомленнями по телетайпу, телеграфу або з використанням інших засобів електрозв`язку, що забезпечують фіксацію такої угоди, або шляхом обміну позовною заявою та відзивом на позов, в яких одна із сторін стверджує наявність угоди, а інша проти цього не заперечує. Посилання в угоді на документ, що містить арбітражне застереження, є арбітражною угодою за умови, що угода укладена в письмовій формі і це посилання є таким, що робить згадане застереження частиною угоди.

Частиною другою статті 2 Регламенту МКАС при ТПП України передбачено, що якщо сторони домовилися про передачу спору в МКАС, вони ipso facto вважаються такими, що погодилися в письмовому вигляді на застосування Регламенту МКАС.

Зі змісту частини першої статті 4 Регламенту МКАС при ТПП України вбачається, що арбітражне застереження, що є частиною договору, повинно трактуватися як угода, яка не залежить від інших умов договору.

Відповідно до частин першої - третьої МКАС при ТПП України питання про компетенцію МКАС у конкретній справі вирішується складом Арбітражного суду, який розглядає спір. Заява про відсутність у МКАС компетенції може бути зроблена не пізніше подання заперечень щодо позову. Призначення стороною арбітра або її участь у призначення арбітра не позбавляє сторону права зробити таку заяву. Заява про те, що МКАС перевищує межі своєї компетенції, повинна бути зроблена відразу ж як тільки питання, яке, на думку сторони, виходить за ці межі, буде поставлене у ході арбітражного розгляду. Склад Арбітражного суду може у будь-якому з цих випадків прийняти до розгляду заяву, зроблену пізніше, якщо визнає затримку виправданою. Розглядаючи заяву про відсутність компетенції, у тому числі таку, яка ґрунтується на недійсності арбітражної угоди або неможливості її виконання, або втрати нею чинності, склад Арбітражного суду аналізує і оцінює положення арбітражної угоди з урахуванням поданих сторонами доказів.

Стаття 627 ЦК України визначає, що відповідно до статті 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладення договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (статті 629 ЦК України).

Як зазначалося вище, у розділі 17 Договору №UGV7087/18-17 від 07 листопада 2017 року міститься арбітражне застереження такого змісту: «Всі суперечки та розбіжності по даному договору підлягають як найшвидшому врегулюванню шляхом переговорів. (п. 17.1) Всі суперечки та розбіжності, які виникають в ході виконання даного договору, що не врегульовані шляхом переговорів, розглядаються Міжнародним комерційним арбітражним судом України при Торгово-промисловій палаті України, згідно з Регламентом Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України. Число арбітрів: три. Місце проведення арбітражу: м. Київ. Мова, що використовується при арбітражі: українська з перекладом на англійську. Право, що регулює цей даний договір: матеріальне право України (п. 17.2 ).

Отже, вказані пункти контрактів є арбітражними застереженнями, які укладені сторонами у письмовій формі з дотриманням вимог статті 7 Закону України "Про міжнародний комерційний арбітраж", в яких останні визначили спосіб вирішення спорів між ними - шляхом арбітражу та обрали постійно діючий арбітраж, а саме: МКАС при ТПП України.

Договір №UGV7087/18-17 від 07 листопада 2017 рокупідписаний сторонами та в судовому порядку недійсним не визнавався.

Доводи заявника, що рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 винесено з порушенням угоди сторін щодо арбітражної процедури, зокрема, вимог Регламенту МКАС, є безпідставними з огляду на наступне.

В обґрунтування таких доводів заявник посилається на невідповідність Регламенту МКАС при ТПП відмови складу арбітражного суду у залученні експерта з питань українського права, чим було порушено право заявника на надання пояснень по ключових питаннях українського права в цій справі та унеможливило повноцінно представити свою позицію.

Частини перша, третя статті 54 Регламенту МКАС при ТПП зазначають, що для з`ясування спеціальних питань сторона може клопотати про залучення призначеного нею експерта. Якщо склад Арбітражного суду визнає це клопотання обґрунтованим, він встановлює час, дату допиту експерта, призначеного стороною, а також визначає порядок його допиту.

Тобто Регламент МКАС при ТПП визначає право, а не обов`язок, Арбітражного суду, задовольнити клопотання сторони про залучення експерта, у разі визнання його обґрунтованим.

Як вбачається із п. 155 Рішення МКАС при ТПП України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019, Арбітражний суд, розглянувши клопотання BentecGmbHDriIIing & Oilfiled Systems(Німеччина) про залучення експерта з питань українського права, не знайшов підстав для його задоволення з огляду на те, що до предмету експертного висновку, про надання якого заявлено, включені загальновідомі положення договірного права, що не потребує спеціальних знань і вузької спеціалізації в галузі права для проведення експертизи, та майже на всі питання, запропоновані на дослідження експерта, є конкретні відповіді в діючому законодавстві, або сформована чітка правова позиція Верховного Суду. Арбітражним судом також враховано, що інтереси Bentec у даній справі та надання правової допомоги здійснює потужна команда юристів, яку представляють адвокати, які є відомими в Україні юристами практиками і вченими з науковими ступенями. Укргазвидобування представляють потужні корпоративні юристи, які так само є провідними фахівцями у цій галузі законодавства та практики його застосування. У зв`язку із цим в матеріалах справи широко представлені положення діючого законодавства України та розгалужена судова практика його застосування, яка зачіпає всі питання первісного та зустрічного позовів. Арбітражний суд зауважив, що висновок експерта в галузі права не може стосуватися оцінки доказів, яку склад Арбітражного суду здійснює самостійно за своїм внутрішнім переконанням. Крім того, Арбітражний суд при розгляді справи повинен керуватися самостійними висновками з приводу застосування норм права, аналізу та юридичної оцінки правовідносин сторін, обставин справи, наданих сторонами доказів.

З огляду на вказане, необґрунтованими є доводи заявника щодо порушення Регламенту МКАС при ТПП складом Арбітражного суду, який з дотриманням вимог статті 54 Регламенту розглянув клопотання сторони про залучення експерта та навів обґрунтування підстав для відмови у його задоволенні.

Мотиви заявника щодо порушення арбітражної процедури фактично зводяться до сумнівів у компетентності двох арбітрів, а саме Новачика та Александрова в питаннях застосування українського права, та відсутності у них спеціальної кваліфікації.

Відповідно до частини другої статті 6 Регламенту МКАС при ТПП, Президія Торгово-промислової палати України за поданням Президії МКАС затверджує Рекомендаційний список арбітрів МКАС строком на 5 років, до якого можуть бути включені як громадяни України, так і громадяни інших держав та особи без громадянства, які володіють необхідними спеціальними знаннями у галузі вирішення спорів, віднесених до компетенції МКАС, і відповідають високим морально-етичним вимогам.

Суд зауважує, що склад Арбітражного суду по справі №109/2019 входить до рекомендаційного списку арбітрів МКАС, а тому володіє необхідними знаннями та має досвід у вирішенні спорів, віднесених до компетенції МКАС, тому доводи заявника щодо відсутності у двох іноземних арбітрів спеціальних знань чи досвіду у вирішенні даного спору, є безпідставними та не можуть бути взяті до уваги.

Згідно з частиною 1 статті 31 Регламенту МКАС при ТПП, сторони можуть на власний розсуд погодити процедуру призначення арбітра чи арбітрів за умови дотримання положень цього Регламенту. У разі відсутності такої угоди: - при арбітражі з трьома арбітрами кожна сторона призначає одного арбітра і два призначені таким чином арбітри призначають третього арбітра - голову складу Арбітражного суду у даній справі.

З матеріалів справи вбачається, що персональний склад Арбітражного суду у даній справі сформовано відповідно до вимог статті 31 Регламенту МКАС при ТПП України, згідно якої Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина) призначив арбітром Александрова Станіміра, відсутність кваліфікації з українського права у якого в подальшому покладена заявником в основу доводів щодо задоволення заяви, яка є предметом даного розгляду.

Такими, що не підтверджені належними доказами є також посилання заявника на порушення прав Bentec щодо справедливого арбітражного розгляду і рівності сторін, а також порушення права заявника на подання своїх пояснень по справі.

З матеріалів справи вбачається, що Арбітражним судом прийнято до справи всі письмові пояснення та інші процесуальні документи, які подавались представниками Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems(Німеччина), та їм надано правову оцінку у Рішенні.

Щодо питання порушення публічного порядку України.

Заперечуючи проти оскаржуваного рішення Арбітражного суду, заявник вважав, що воно порушує публічний порядок України. Зокрема, таке порушення заявник вбачає у недотриманні складом Арбітражного суду свого обов`язку надати обґрунтування рішення в частині визначення розміру неустойки, яка підлягає до стягнення з заявника, а також тому, що стягнення неустойки у даній справі, на думку заявника, призвело до порушення заборони подвійного стягнення.

Відповідно до підпункту "б" пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Під публічним порядком розуміють правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності й основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).

Порушення публічного порядку може стосуватися основоположних принципів як матеріального, так і процесуального права.

Як порушення процесуального публічного порядку потрібно розуміти ті процесуальні порушення, допущені арбітражним судом, які є підставою для його скасування відповідно до пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України. Такі підстави для скасування рішення арбітражного суду можуть бути застосовані у тому разі, якщо сторона, яка подала заяву про скасування арбітражного рішення, обґрунтовує таку заяву цими доводами.

Натомість підстави для скасування рішення арбітражного суду відповідно до пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України підлягають перевірці судом ex officio.

Категорія публічного порядку застосовується не лише задля того, щоб захистити державу від таких іноземних арбітражних рішень, що порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя у країні визнання та виконання таких рішень. Очевидне неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.

Відповідно, рішення МКАС при ТПП України також підлягають оцінці судом на предмет порушення публічного порядку України.

У своїх висновках Верховний Суд неодноразово зазначав, що публічний порядок України може бути порушено таким рішенням міжнародного комерційного арбітражного суду, під час постановлення якого істотно та очевидно порушено право на судовий захист. До таких порушень належать невідповідність рішення арбітражу виключній компетенції державного суду на вирішення такого спору або існує рішення національного суду у спорі між тими ж сторонами, про той самий предмет, з тих самих підстав, що і спір, який розглядається арбітражним судом.

Порушення публічного порядку матиме місце також у тих випадках, коли рішенням арбітражного суду порушено:

1. Засадничі, фундаментальні принципи (засади) українського права, у першу чергу конституційні, основи правопорядку в Україні, а також основні засади цивільного права.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19 Конституції України).

Відповідно до статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією Українита законом; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.

2. Загальноприйняті принципи моралі, законні інтереси осіб, суспільства та держави.

3. Основоположні принципи та норми міжнародного права, у тому числі міжнародно-правові стандарти прав людини.

Заявник не надав до суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Обґрунтування доводів заявника щодо порушення арбітражним Рішенням публічного порядку України фактично зводиться до незгоди з правильністю застосування норм матеріального права, переоцінки доказів та до перегляду спору по суті, що процесуально є неприпустимим.

Посилання заявника на неправомірність рішення суду в частині стягнення неустойки, яка вже по суті була компенсована ним за рахунок надання на користь АТ «Укргазвидобування» додаткових послуг та товарів і це призведе до подвійного стягнення, не можуть бути взяті до уваги, оскільки зазначені обставини були предметом розгляду МКАС при ТПП та їм надана відповідна правова оцінка, перевірка правильності якої виходить за межі повноважень суду.

Рішення МКАС при ТПП по справі 109/2019 не створює для боржника обов`язку сплатити за щось протизаконне, не свідчить про порушення бюджетного законодавства України.

Обставини, встановлені рішенням МКАС при ТПП України від 31 березня 2023 року у справі № 109/2019, не стосуються суспільних, економічних та соціальних основ Держави Україна, рішення ухвалено у спорі, передбаченому арбітражною угодою, та виключно стосовно боржника як окремої юридичної особи та самостійного учасника господарського обороту, тому виконання зазначеного рішення не суперечить публічному порядку України, її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності, конституційним правам, свободам, гарантіям, що спростовує доводи заяви у цій частині.

За таких обставин суд визнає недоведеною підставу для скасування рішення арбітражного суду у зв`язку з порушенням публічного порядку України.

З огляду на те, що заявником не наведено, а судом не встановлено підстав для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 за первісним позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Україна) до Bentec GmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) про стягнення 7 708 305,00 євро, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, та за зустрічним позовом Bentec GmbH DriIIing& Oilfiled Systems (Німеччина) до акціонерного товариства «Укргазвидобування» про стягнення 8 469 035,18 євро, визнання пункту 13.7 договору недійсним в частині штрафу в розмірі 7%, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору та, крім того, витрат на правову допомогу, в задоволенні заяви BentecGmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) слід відмовити, а рішення міжнародного комерційного арбітражу - залишити без змін.

У такому разі розподіл судових витрат у вигляді сплаченого заявником судового збору за подання заяви про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу не проводиться згідно із статтею 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 23, 259, 268, 454, 457, 459, 460 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Bentec GmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина), яка подана представником заявника - адвокатом Артемович Іванною Іванівною, про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 за первісним позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» (Україна) до BentecGmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) про стягнення 7 708 305,00 євро, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, та за зустрічним позовом BentecGmbH DriIIing & Oilfiled Systems (Німеччина) до акціонерного товариства «Укргазвидобування» про стягнення 8 469 035,18 євро, визнання пункту 13.7 договору недійсним в частині штрафу в розмірі 7%, а також про відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору та, крім того, витрат на правову допомогу - відмовити.

Рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 31 березня 2023 року у справі №109/2019 - залишити без змін.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Київський апеляційний суд.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 30 серпня 2023 року.

Суддя Д.О. Таргоній