ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 214/1898/23
Провадження № 2/210/872/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

04 вересня 2023 року

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без виклику з повідомленням, цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди при затопленні квартири, -

В С Т А Н О В И В:

21 березня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи.

10 серпня 2023 року позивачем подана до суду уточнену позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди при затопленні квартири, в якій позивач просила суд стягнути з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» на її користь матеріальну шкоду в наслідок затоплення квартири АДРЕСА_1 в розмірі 89270,89грн. та моральну шкоду в наслідок затоплення квартири АДРЕСА_1 в розмірі 50 000грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначила, що їй на праві спільної сумісної власності належить трикімнатна квартира АДРЕСА_1 . Інші співвласники на час розгляду справи померли: ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 - 08.07.2023 року. 05 травня 2020 року відбулося затоплення ставковими водами квартири АДРЕСА_1 , яка розташована на 9-му поверсі та поруч з вхідними дверима до якої сходинковому майданчику розташована стокова труба. 06 травня 2020 року на виклик мешканців сусідніх квартир (затоплення відбувалося з 9-го по 4-й поверх) прибули слюсар та майстер. Слюсарем було усунено засмічення стокової труби, а майстром оглянуто наслідки затоплення, в тому числі і в квартирі, яка належить позивачу. При цьому Акту про об`єми пошкоджень завданих в наслідок затоплення не було надано. 25 червня 2020 року позивачем було направлено на адресу відповідача заяву, з проханням надати відомості про проведення профілактичних робіт по прочищенню стокових труб у під`їзді 2 будинку АДРЕСА_2 , починаючи з 02 липня 2019 року (часу попереднього затоплення) по 05 травня 2020 року. В подальшому позивачем було отримано відповідь за №1574 від 07.07.2020, відповідно до якого останню було повідомлено про неможливість надання Акту про затоплення, у зв`язку з відсутністю власників вдома. 30 грудня 2020 року позивачем на адресу відповідача було направлено заяву про залишення за собою право залучення незалежного спеціаліста та складання акту затоплення належній їй квартирі та вирішення питання щодо відшкодування шкоди через суд, у зв`язку з ненаданням Акту. 29 січня 2021 року майстром ТОВ «Житлосервіс-КР» був наданий Акт щодо огляду квартири АДРЕСА_1 , з фіксацією слідів затоплення, на стінах маються сліди затоплення. В кімнатах на стінах маються старі сліди затоплення. Зі сторони власника квартири зазначені зауваження щодо внесення відомостей до акту з приводу ушкоджень полу в коридорі. Відповідачем не усунені наслідки затоплення квартири АДРЕСА_1 , яке відбувалося 05 травня 2020 року, у зв`язку з чим, позивач звернулась до суду з вказаним позовом.

Розпорядженням голови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А. №9-р від 21 березня 2023 року «Про передачу справи до іншого суду», вказану справу передано до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності (а.с.22).

Ухвалою судді Дніпровського апеляційного суду від 04 квітня 2023 року визначено підсудність вказаної цивільної справи Дзержинському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (а.с.26).

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 квітня 2023 року, вказана справа надійшла до провадження судді Вікторович Н.Ю. (а.с.28).

Ухвалою суду від 17 квітня 2023 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання (а.с.29).

16 травня 2023 року від представника відповідача ТОВ «Житлосервіс-КР» - Івасик Т.Р. надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання зазначила, що позивачем не надано належних доказів, що підтверджують її право власності на квартиру. У позовній заяві позивач стверджує, що затоплення квартири відбувалося також 02 липня 2019 року, проте, жодних звернень на адресу відповідача щодо даних обставин від позивача не надходило, на підтвердження вказаних обставин не надано жодного доказу. Звернення позивача на адресу відповідача на предмет затоплення та складання відповідного акту 05 травня 2020 року або 06 травня 2020 року не надходило. Позивач звернулась з зверненням про направлення комісії для складання відповідного Акту лише 25 червня 2020 року. У зв`язку з тим, що позивач на телефонні дзвінки не відповідала та через відсутність позивача за вказаною адресою, провести обстеження та скласти Акт відповідач не мав можливості, про що було повідомлено позивача у відповіді за вих.№1571 від 07.07.2020р.

Крім того, представник відповідача вказала у відзиві, що відповідно до Акту обстеження квартири позивача від 29.01.2021 року, причину затоплення на момент обстеження не можливо було встановити, а тому, в діях ТОВ «Житлосервіс-КР» відсутня протиправна поведінка - дії або бездіяльність, які призвели до завдання матеріальної шкоди. Не доведено і наявність причинного зв`язку між такими діями та спричиненими наслідками. Також, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт завдання моральної шкоди, розміру цієї шкоди. Позивач не обґрунтувала в належній процесуальний порядок в чому полягає моральна шкода, не навів підстав, за яких позивач оцінює моральну шкоду, саме у сумі 5000,00грн. У зв`язку з чим, представник відповідача просила суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Ухвалою суду від 30 травня 2023 року судом задоволено клопотання представника відповідача ТОВ «Житлосервіс-КР» - Івасик Т.Р. про поновлення процесуальних строків для подання відзиву на позовну заяву, відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача ТОВ «Житлосервіс-КР» - Івасик Т.Р. про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Задоволено клопотання позивача про призначенні по справі експертизи. Призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту ФОП ОСОБА_4 (а.с.47-48).

17 липня 2023 року на адресу суду надійшов висновок експерта №17/23 від 14.07.2023 року за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі №214/1898/23 (провадження №2/210/872/23).

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло С-1910 від 19.12.1997 року, Управлінням житлово-комунального господарства міськвиконкому посвідчено, що квартира яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.15).

25 червня 2020 року позивачем було направлено на адресу відповідача заяву, з проханням надати відомості про проведення профілактичних робіт по прочищенню стокових труб у під`їзді 2 будинку АДРЕСА_2 , починаючи з 02 липня 2019 року (часу попереднього затоплення) по 05 травня 2020 року (а.с.10).

Листом вих.№1574 від 07.07.2020 року за підписом директора ТОВ «Житлосервіс-КР» Цопа Л., повідомлено про неможливість надання Акту про затоплення, у зв`язку з відсутністю власників вдома (а.с.18).

30 грудня 2020 року позивачем на адресу відповідача було направлено заяву про залишення за собою право залучення незалежного спеціаліста та складання акту затоплення належній їй квартирі та вирішення питання щодо відшкодування шкоди через суд, у зв`язку з ненаданням Акту (а.с.5).

29 січня 2021 року майстром ТОВ «Житлосервіс-КР» був наданий Акт щодо огляду квартири АДРЕСА_1 .

Згідно акту від 29.01.2021 року, складеного майстром дільниці №6 ТОВ «Житлосервіс-КР» Коваленко О.В., особи яка проживає в квартирі АДРЕСА_1 . Квартира знаходиться на дев`ятому поверсі дев`ятиповерхового будинку в другому під`їзді семипід`їзного будинку. Коридор: стеля - помітні сліди затоплення, стіни - помітні старі сліди затоплення. Кімната помітні старі сліди затоплення. Причини затоплення на момент огляду встановити не має можливості. ОСОБА_1 зазначені зауваження в акті: не внесенні пошкодження підлоги в коридорі. Вказаний акт підписаний майстром ОСОБА_5 та позивачем ОСОБА_1 .

Судовим експертом Ткаленко О.М. на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 червня 2023 року, було проведено судову будівельно-технічну експертизу по цивільній справі №214/1898/23 (провадження №2/210/872/23) №17/23 від 14 липня 2023 року відповідно до висновків якого: 1. Розмір матеріальних збитків, завданих залиттям квартири за адресою: АДРЕСА_3 , внаслідок залиття станом на час дослідження складає 89 270,89грн. з ПДВ (а.с.57-85).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України).

Відповідно до положень ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди, про що зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди».

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Також, за правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій,що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно до додатку 4 до п.2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехника; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії (чітко зазначивши причини); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто завдав шкоду); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомленні мешканці квартир, які його також підписують.

В абз.2 п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 за № 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (Додаток 4).

Натомість Додаток 4 вимагає чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв.№ ___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушник осушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін. Додаток 4 Правил при складанні акту вимагає надати висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. Окрім того, акт повинен містити інформацію про ознайомлення мешканців квартир щодо відомостей акту.

Відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації(підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника(наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника(наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода(обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин).

Дослідивши поданий позивачем акт від 29.01.2021 року, суд вбачає, що при складанні акту причину затоплення на момент огляду виявити не вдалося можливим.

У відповідності до звіту про вартість збитку від затоплення квартири АДРЕСА_1 від 14.07.2023 р., вартість збитку, внаслідок затоплення складає 89 270,89 грн.

Згідно з визначеним у звіті необхідними роботами та матеріалами в приміщенні квартири де виникло пошкодження в результаті затоплення, всі визначені у звіті роботи необхідні для усунення наслідків затоплення, яке відбулося 05.06.2020 р. Крім того, проведеною експертизою, з посиланням на акт затоплення встановлено, що залиття відбулося дощовими водами через горище. Відповідачем вказаного не спростовано.

04 серпня 2023 року на адресу суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі, в яких представник відповідача зазначив, що про назначену дату та час проведення дослідження квартира позивача судовим експертом Ткаленко О.М. відповідач не викликався та не повідомлявся. Крім того зазначили, що в Акті обстеження квартири на предмет затоплення від 29.01.2021 р відсутні пошкодження підлоги в коридорі та житловій кімнаті, крім того, відсутні будь-які пошкодження в кухні.

Однак, з вказаного приводу суд зазначає, що відповідно до Акту обстеження квартири на предмет затоплення від 29.01.2021 р, вбачається, що позивачем при складенні вказаного акту було внесено зауваження саме стосовно не внесення пошкодження підлоги в коридорі.

Крім того, в письмових поясненнях від 04 серпня 2023 року представник відповідача надає оцінку висновку експерта №17/23 від 14.07.2023 року, в частині порядку нарахування вартості збитків, зокрема, що в разі пошкодження частини поверхні спорядження стін шпалерами до розрахунку включається повна площа стін, що поясняється об`єктивними факторами неможливість відновлення кольору, малюнку та способу нанесення шпалер та стосовно визначеної експертом характеристики ламіната.

З приводу вказаних доводів представника відповідача суд зазначає, що за правилами ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Представником відповідача не заявлено клопотання про призначення по справі повторно будівельно-технічної експертизи, в якому представником відповідача могли бути поставленні питання з приводу порядку нарахування збитків в разі пошкодження шпалер у будинку внаслідок затоплення, порядку визначення класу ламінату, тощо.

З вказаних обставин судом не ставить під сумнів наданий висновок експерта № 17/23 від 14 липня 2023 року.

В письмових поясненнях від 04 серпня 2023 року представником відповідача зазначено, що в Акті обстеження квартири на предмет затоплення від 29.01.2021 року, будь-які пошкодження в кухні не зафіксовані, позивачем в акті не зазначено жодних зауважень про будь-які пошкодження на кухні, таким чином, включення до вартості ремонтно-будівельних робіт виявлені пошкодження в кухні, є безпідставними та необґрунтованими.

Вказані доводи представника відповідача заслуговують на увагу, оскільки, в Акті обстеження квартири на предмет затоплення від 29.01.2021 р відсутні пошкодження кухні.

Так, відповідно до висновку судового експерта Ткаленко О.М. № 17/23 від 14 липня 2023 року, а саме Додатку №3 до вказаного висновку, розділу 3, кухня №5, площею 8,8 м2, вбудована шафа №2, площею 0,7 м2, витрати по розділу 3 з урахуванням будівельних робіт та загальновиробничих витрат становить 14 607,37 грн. (а.с. 78-79)

Вказані витрати не підлягають стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям квартири, оскільки відповідачем доведено, що в Акті обстеження квартири на предмет затоплення від 29.01.2021 року відсутні будь-які посилання, в тому числі зауваження позивача, з приводу затоплення кухні в квартирі АДРЕСА_1 .

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову у цій частині, а саме в розмірі 74 663,52 грн.

За правилами ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (стаття 23 ЦК України).

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд вбачає, що в результаті затоплення квартири позивача, остання зазнала душевних страждань, які полягали у необхідності ремонту власної квартири, при тому, що відповідач в добровільному порядку відмовляв їй у відшкодуванні шкоди.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач обґрунтовано посилається на спричинення їй моральної шкоди.

Між тим, ураховуючи вищевказані негативні наслідки і перенесенні моральні страждання та виходячи з принципів справедливості, розумності та достатності, характеру та обсягу заподіяних потерпілому душевних страждань, зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, суд вважає, що достатньою компенсацією моральної шкоди у розмірі 3700 гривень.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 1073,60 гривень, що підтверджується платіжним дорученням (а.с.1). та у відповідності до приписів ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача.

Представник позивача просив стягнути з відповідачки кошти, сплачені позивачем за проведення звіту з дослідження вартості матеріального збитку, завданого затопленням в загальному розмірі 7000 грн.

Витрати, здійснені позивачем пов`язані з розглядом справи для встановлення розміру матеріальної шкоди, нанесеної їй затопленням. Таким чином, з відповідачки підлягають стягненню 3500,00 грн. за проведення звіту від 14.07.2023 року (акт здачі - приймання висновку експерта № 17/23 на загальну суму виконаних робіт 7000 гривень (а.с. 55, 56).

Керуючись ст.ст.1, 3, 11, 15-16, 22-23, 319, 321, 386, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст.2-354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи - задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», , місце знаходження: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Спаська, будинок 17а, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , матеріальну шкоду в наслідок затоплення квартири АДРЕСА_1 в розмірі 74 663,52 грн. (сімдесят чотири тисяч шістсот шістдесят три гривні 52 копійки)

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», , місце знаходження: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Спаська, будинок 17а, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , моральну шкоду в наслідок затоплення квартири АДРЕСА_1 в розмірі 3700 грн. (три тисячі сімсот гривень 00 копійок).

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», , місце знаходження: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Спаська, будинок 17а, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір у розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок), витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи в розмірі 7000,00 грн. (сім тисяч гривень 00 копійок)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Дніпровського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 місце реєстрації: АДРЕСА_3 ;

- відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», , місце знаходження: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Спаська, будинок 17а;

Суддя: Н. Ю. Вікторович