ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/229/23 Справа № 175/4316/19 Суддя у 1-й інстанції - Бойко О. М. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.
УХВАЛА

31 серпня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Максюти Ж.І.

суддів - Барильської А.П., Зайцевої С.А.,

за участю секретаря - Ніколиної А.П.

клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Яланської Юлії Петрівни щодо призначення судово технічної експертизи документів

по справі за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" Сокуренка Євгена Сергійовича на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" про визнання правовідносин за договором кредиту припиненими та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А:

31.10.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та з урахуванням уточнень своїх позовних вимог, просив визнати припиненими правовідношення за кредитними договорами: №SADN6989 від 26 липня 2005 року, № КТ 346Д від 17 вересня 2008 року; № DNHPBL00000085 від 16 лютого 2009 року, укладених ОСОБА_1 (РНОКПД НОМЕР_1 ), та Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «ПриватБанк» () в порядку захисту прав споживачів та відшкодувати моральну шкоду.

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання правовідносин за договором кредиту припиненими та стягнення моральної шкоди - задоволені у повному обсязі.

Визнано припиненими правовідношення за кредитними договорами: №SADN6989 від 26 липня 2005 року, № КТ 346Д від 17 вересня 2008 року; №DNHPBL00000085 від 16 лютого 2009 року, укладених між ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «ПриватБанк» ().

Стягнено з Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) сплачений позивачем судовий збір у розмірі 25 000,00 (двадцять п`ять тисяч) гривень.

Не погодившись із рішенням суду, представник АТ КБ «ПриватБанк» - Сокуренко Є.С. подав до суду апеляційну скаргу та посилаючись на те, що рішення суду є незаконним, ухваленим з порушенням норм матеріального права, також судом першої інстанції не об`єктивно, не повно та формально досліджені обставини справи, що призвело до ухвалення незаконного рішення, просить рішення суду скасувати та відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

31 серпня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвоката Яланська Ю.П. подалаклопотання про призначення судово-технічної експертизи документів по справі, посилаючись на те, що позивачем буде забезпечено вилучення оригіналів квитанцій (банківських чеків), які будуть досліджуватись експертною установою.

Проведення судової технічної експертизи документів, має значення для правильного вирішення даного спору, а саме, є необхідним для визнання припиненими правовідношення за кредитним договором: №SADN6989 від 26 липня 2005 року.

Проведення даної експертизи представник ОСОБА_1 - адвоката Яланська Ю.П.просила доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17 оф. 801

На вирішення експертизи поставити наступне питання - який зміст знебарвленого тексту у квитанціях (касових чеках), які містяться в матеріалах справи № 175/4316/19 за порядковим номером 1, 2, 3, 4, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24 у загальній кількості 18 штук?

Перевіривши доводи заявника, та вислухавши думку учасників справи з приводу поданого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Порядок призначення судової експертизи врегульовано статтями 102-108 ЦПК України, Законом України "Про судову експертизу", Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статті 12, 13 Цивільного процесуального кодексу України та, відповідно, статті 13, 14 Господарського процесуального кодексу України також гарантують те, що цивільне та господарське судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Верховний Суд неодноразово зазначає, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша, друга статті 77 ЦПК України).

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків дії принципу змагальності у цивільному процесі.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 78 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19)).

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.

Міжнародні стандарти у сфері судочинства приділяють значну увагу питанням дотримання принципу змагальності судового процесу.

Так, у пункті 30 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи «Щодо якості судових рішень» міститься положення, згідно з яким дотримання принципів змагальності та рівності сторін є необхідними передумовами сприйняття судового рішення як належного сторонами, а також громадськістю.

Зв`язок принципів змагальності та рівності, що, зокрема, досліджений у роботі «Конституційний принцип рівності та його особливості в адміністративному судочинстві», акцентовано також у деяких рішеннях Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Салов проти України» (заява №65518/01, п. 87) Суд зробив висновок, що принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу («Руїс-Матеос проти Іспанії» (Ruiz-Mateos v. Spain), заява №12952/87, п. 63).

У справі «Лазаренко та інші проти України» (№70329/12, п. 37) Суд нагадує, що принцип змагальності та принцип рівності сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Крім того, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, невід`ємними частинами права на суд необхідно розглядати, зокрема, такі вимоги, як змагальність процесу (Екбатані проти Швеції (Ekbatani v. Sweden), заява №10563/83, п. 24-33) та право на ефективну участь (T. проти Сполученого Королівства (T. v. the United Kingdom), заява №24724/94, п. 83-89).

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.ч.3-5 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з врахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне призначити у справі судово технічну експертизу документів, оскільки для з`ясування об`єктивних обставин справи, правильного та всебічного її вирішення, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання, якими суд не володіє. А у відповідності до вимог ст 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно ч. 1, 3 ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів, вважає за можливе клопотання про проведення судово-технічної експертизи документів задовольнити.

Проведення судово-технічної експертизи документів доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17 оф. 801, тел., , e-mail: , попередивши експертів (експерта) про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України, та на вирішення експертизи поставити наступне питання - який зміст знебарвленого тексту у квитанціях (касових чеках), які містяться в матеріалах справи № 175/4316/19 за порядковим номером 1, 2, 3, 4, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24 у загальній кількості 18 штук.

Згідно з пунктом 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну.

З огляду на викладене, судова колегія вважає за необхідне оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Згідно п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу,- на час проведення експертизи.

З огляду на викладене та враховуючи, що для проведення експертизи потрібен час, колегія суддів вважає за необхідне провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 260, 261 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Яланської Юлії Петрівни щодо призначення судово-технічної експертизи документів- задовольнити.

Призначити по цивільній справі за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" Сокуренка Євгена Сергійовича на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" про визнання правовідносин за договором кредиту припиненими та стягнення моральної шкоди - судово-технічну експертизу документів, проведення якої доручити - Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17 оф. 801, тел., , e-mail: .

На вирішення експертизи поставити питання:

- який зміст знебарвленого тексту у квитанціях (касових чеках), які містяться в матеріалах справи № 175/4316/19 за порядковим номером 1, 2, 3, 4, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24 у загальній кількості 18 штук (том 4 арк. 139-143).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену статями 384, 385 КК України.

Направити експерту цивільну справу № 175/4316/19, апеляційне провадження № 22-ц/803/229/23 для проведення експертизи.

Експертизу провести за документами, які наявні у матеріалах справи.

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Встановити строк проведення експертизи - один місяць з дня отримання ухвали суду.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Ж.І. Максюта

Судді: А.П.Барильська

С.А.Зайцева