Провадження № 2-о/229/1/2023
УХВАЛА

іменем України

30 серпня 2023 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Шевченко Л. В., за участю секретаря судового засідання Шипилової Г. І., без участі сторін, розглянувши цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Дружківської міської ради Донецької області про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна,

У С Т А Н О В И В:

13.12.2022 до Дружківського міського суду Донецької області надійшла вказана заява.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2022 вказана цивільна справа розподілена судді Шевченко Л. В.

Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 14.12.2022 відкрив провадження та призначив у справі судово-психіатричну експертизу та зупинив провадження на час проведення експертизи.

27 січня 2023 року справу № 229/2605/22 повернуто до Дружківського міського суду Донецької області у зв`язку з неможливістю КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня м. Слов`янська» проведення експертизи, оскільки психіатрична лікарня не працює. Рекомендовано звернутись до відділення амбулаторної психіатричної експертизи, розташованої в іншій області експертизи.

Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 03.02.2023 відновив провадження у вказаній цивільній справі. Ухвалою від 03.02.2023 суд призначив у справі судово-психіатричну експертизу проведення якої було доручено експертам Дніпровської філії відділу судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України», провадження на час проведення експертизи було зупинено.

12.07.2023 справу № 229/2605/22 та медичну картку амбулаторно хворого на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без виконання ухвали суду від 03.02.2023 повернуто до Дружківського міського суду Донецької області, оскільки ОСОБА_2 на експертизу не з`явилася.

Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 28.07.2023 поновив провадження у справі та призначив судовий розгляд справи.

Заявник в судове засідання не з`явився. Про причини своєї неявки суд не повідомив, від нього не надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, що передбачено пунктом 1 частини 2 статті 293 ЦПК України.

Зі змісту частини 3 статті 294 ЦПК України вбачається, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і в Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що заявника було повідомлено про час та місце проведення судового засідання, однак він повторно не з`явився в судове засідання, неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що вказане є підставою залишити заяву без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 223, 257, 258-261, 293, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Дружківської міської ради Донецької області про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л. В. Шевченко