Справа № 584/938/23
Провадження № 2/584/304/23
04.09.2023 м. Путивль
Путивльський районний суд Сумської області
у складі: головуючого - судді Токарєва С.М.
за участю: секретаря судового засідання Зікрати Я.В.
представника відповідача - адвоката Сопової В.С.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Путивльський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Кролевецький відділ державної виконавчої служби у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,
В провадженні Путивльського районного суду Сумської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Путивльський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Кролевецький відділ державної виконавчої служби у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.
Зазначену заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що метою забезпечення його позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
На даний час виконавчий лист перебуває на примусовому виконанні у провадженні державного виконавця Кролевецького ВДВС СХ МРУМЮ (ВП № 59566006), таким чином, на думку ОСОБА_1 позов мав бути забезпечений шляхом зупинення стягнення, яке здійснюється на підставі відкритого виконавчого провадження.
ОСОБА_1 свій позов фактично обґрунтовує тим, що невиконання ним свого обов`язку зі сплати аліментів, а відтак утримання його рідної дитини, має місце через невизнання ним свого батьківства відносно сина ОСОБА_3 .
Виходячи з викладеного, обидва позови, як зустрічний так і первісний, взаємопов`язані та їх спільний розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин, а тому відповідач ОСОБА_2 вважає, що зустрічний позов має бути прийнятий до спільного розгляду з первісним.
Представник відповідача - адвокат Сопова В.С. у підготовчому судовому засіданні просила суд прийняти зустрічну позовну заяву про стягнення пені за несплату аліментів, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.
У підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви та розгляду її разом із первісним позовом посилаючись на те, що вказані позови не є взаємопов`язаними.
Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились.
Вислухавши пояснення представника відповідача - адвоката Сопової В.С. та заперечення позивача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали зустрічного позову, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви, виходячи з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.
Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.
Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключати задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.
Отже, позовні вимоги первісного та зустрічного позову не взаємопов`язані між собою, оскільки вони ґрунтуються на різних підставах, мають різний предмет та обсяг доказування обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, і зустрічний позов не має на меті захисту від первісного позову або спростування його частково чи повністю. Задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову, вимоги за позовами не можуть зараховуватися, оскільки є різнорідними.
Суд приходить до висновку, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позовні вимоги первісного та зустрічного позову не взаємопов`язані між собою, вони ґрунтуються на різних підставах, мають різний предмет та обсяг доказування обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, а задоволення зустрічного позову не може повністю або частково виключити задоволення первісного позову, а також, їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.
Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, враховуючи те, що спільний розгляд зустрічного та первісного позовів не є доцільним, суд дійшов висновку про необхідність відмови відповідачу у прийнятті зустрічної позовної заяви, оскільки спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову, поданого відповідачем, призведе до затягування судового процесу та порушення розумних строків розгляду справи.
У п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2 п.15 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.
У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись, зокрема, у такому: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.
Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів). Умовою пред`явлення зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним; взаємопов`язаність позовів виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин.
Прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним.
Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів в інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків - уникнення постановлення суперечливих судових рішень.
Відповідно до ч. 3 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Таким чином зустрічна позовна заява подана у порушення вимог ст. 193 ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду з первісним позовом.
Керуючись ст. 259, 293, 294 ЦПК України,
Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи - Путивльський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Кролевецький відділ державної виконавчої служби у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про стягнення пені за несплату аліментів.
Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи - Путивльський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Кролевецький відділ державної виконавчої служби у Конотопському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про стягнення пені за несплату аліментів разом з додатками повернути ОСОБА_2 .
Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися до суду зі своїми вимогами з дотриманням загальних правил щодо пред`явлення позову.
Продовжити підготовче судове засідання на 30 днів.
Ухвалу може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя С.М.Токарєв