Справа № 643/428/23
Провадження № 2/643/306/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2023 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Майстренко О.М., за участю секретаря Риндіч О.Б., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (Державний нотаріус Зімніцька Вікторія Павлівна ) про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 880 від 27.10.2022 року, видану нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою Вікторією Павлівною , суд,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (Державний нотаріус Зімніцька В.П.) про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 880 від 27.10.2022 року, видану нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою В.П.

В судове засідання позивач, та її представник адвокат Стець М.Л., не з`явилися. Від представника надійшла заява про розгляд справи у відсутність сторони позивача на підставі наявних в справі матеріалів, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у відсутність сторони відповідача на підставі наявних в справі матеріалів, проти задоволення позовних заперечувала.

Суд, дослідивши та оцінивши надані докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Позивач, ОСОБА_1 , являється спадкоємцем своєї померлої матері, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина, на яку померла залишила заповіт, посвідчений Зайцевою О.Ю., приватним нотаріусом ХМНО Харківської області 25.05.2016 року за р. №№ 398,399, на користь ОСОБА_1 .. Вказана спадщина складається із наступної спадкової маси, а саме частки у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Дане майно належало померлій на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 02.02.1999 року, реєстраційний № НОМЕР_1 .

27.10.2022 року позивач звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із завоюю про прийняття спадщини.

27.10.2022 року ОСОБА_1 отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №880. Копія постанови додається. Державний нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцька В.П. у вказаній постанові послалася на ст. 1272 ЦК України та зазначила, що позивач вважається спадкоємцем, що не прийняла спадщину ні юридично (в установлений ст. 1270 ЦК України строк нею до нотаріальної контори не було подано заяви про прийняття спадщини), ні фактично (згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, вона не проживала постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини).

Відповідно до ч.3 ст. 1269 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України), спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Виходячи з вищезазначеного, шестимісячний строк для прийняття спадщини у спірних правовідносинах спливав 26.04.2022 року.

Факт непроживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини позивачем не оспорюється.

Основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина друга статті 4 ЦК України). Актами цивільного законодавства України є також постанови Кабінету Міністрів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, застосовуються відповідні положення цього Кодексу або іншого закону (частина четверта статті 4 ЦК України).

Відповідно до Указу Президента України затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Хоча норма вищезазначеної постанови передбачає, що на час воєнного стану строк для прийняття спадщини зупиняється, але не більше ніж на чотири місяці, вона прямо контрадиктує положенням ЦК України, який взагалі не передбачає такого поняття як «зупинення строків для прийняття спадщини» та чітко визначає сам строк для прийняття спадщини, який є імперативним за своєю конструкцією, оскільки в ЦК України не міститься примітки про можливість встановити інші правила щодо вказаного строку в інших підзаконних НПА.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 25 січня 2023 року по справі № 676/47/21, правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (Державний нотаріус Зімніцька Вікторія Павлівна ) про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 880 від 27.10.2022 року, видану нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою Вікторією Павлівною відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Майстренко О.М.