справа № 274/4101/23
провадження № 2/0274/1192/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

06.09.2023 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "УНІКА" до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування -

в с т а н о в и в :

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою, згідно якої просить стягнути з відповідача на користь ПАТ"Страхова група "Страхова компанія "УНІКА" суму виплаченого страхового відшкодування в розмірі 14387,00 грн.

В обґрунтування позову представник ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» зазначив, що 16.01.2021 року між ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» та ОСОБА_3 було укладено Договір добровільного комплексного страхування майна №007088/2103/000031, предметом якого є майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням та користуванням нерухомим майном - квартирою АДРЕСА_1 .

09.08.2021 року із застрахованим майном відбулась страхова подія: залиття квартири водою, із вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , власником якої являється ОСОБА_3 . Стархувальник звернувся із заявою про виплату страхового відшкодування. Дана заява була розглянута, подію затоплення квартири АДРЕСА_1 , визнано страховим випадком, у зв`язку з чим, на підставі страхового акту №00450278 від 01.10.2021 позивач здійснив виплату суми страхового відшкодування у розмірі 14 387 грн. Таким чином, з моменту виплати страхового відшкодування позивач отримав право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки. У досудовому порядку спір між сторонами врегульований не був, тому ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» просить стягнути з ОСОБА_1 суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 14387 грн. та судові витрати.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.07.2023 року справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін ( а.с. 31-32).

Відповідач відзив на позовну заяву не подав, копію позовної заяви з додатками отримано 12.07.2023.

Учасники справи, заперечень щодо можливості судового розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін не висловили, тому з урахуванням положень частини п`ятої ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглянув справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 16.01.2021 року між ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» та ОСОБА_3 було укладено Договір добровільного комплексного страхування майна №007088/2103/000031, предметом якого є майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням та користуванням нерухомим майном - квартирою АДРЕСА_1 . Строк дії договору визначено з 17.01.2021 року по 16.01.2022 року. Страховим випадком в даному договорі є, зокрема, понесення збитків страхувальником внаслідок пошкодження, знищення чи втрати застрахованого майна в результаті настання подій (страхових ризиків), перелік яких зазначений у договорі (а.с.4).

ОСОБА_3 являється власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 30.08.2014 реєстровий №2148 (а.с.5 -6).

09.08.2021 року із застрахованим майном відбулась страхова подія: залиття квартири АДРЕСА_1 водою, із вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , що вбачається з повідомлення № 68 від 10.08.2021 року Голови ОСББ «Щаслива оселя - 3 - 5», згідно якого 09.08.2021 року трапилась аварія в квартирі АДРЕСА_3 , в результаті чого затоплено квартиру АДРЕСА_4 поверхом нижче (а.с.8).

11.08.2021 страхувальник ОСОБА_3 звернулась до ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» із заявою про виплату страхового відшкодування. (а.с. 9).

Дана заява була розглянута, подію затоплення квартири АДРЕСА_1 , визнано страховим випадком, у зв`язку з чим, на підставі страхового акту №00450278 та калькуляції робіт позивач здійснив виплату суми страхового відшкодування у розмірі 14657 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №4088 від 16.05.2023 (а.с.2,20,21).

Статтею 993 ЦК України визначено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду від 27 березня 1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а)наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Відповідно до ч.ч.1,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд наголошує, що судове доказування це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановленихЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Проаналізувавши надані позивачем докази, суд приходить до висновку, що стороною позивача не надано, відповідно до вимог закону допустимі, достовірні та належні докази на підтвердження того, що саме з вини відповідача, як власника квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 сталося затоплення квартири, належної на праві власності ОСОБА_3 та розміру шкоди.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

Судом встановлено, що 09.08.2021 відбулося залиття квартири позивачки, проте, позивачем не надано доказів ким здійснювався огляд об`єкта по факту залиття квартири, відсутні докази, які б підтверджували встановлення особи, з вини якої сталося залиття квартири АДРЕСА_1 , безпосередню причину залиття, із зазначенням місця протікання.

В порушення вимог ст.ст. 76-81 ЦПК України позивачем не долучено до матеріалів справи жодного доказу про те, що власником квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_1 .

Довідка Голови правління ОСББ "Щаслива оселя-3-5" від 10.08.2021 №68 не може слугувати достатнім доказом встановлення особи, з вини якої відбулося залиття квартири.

Крім іншого, звіт про результати огляду майна / обладнання / ТЗ/вантаж/ інше (а.с.10-19) не може слугувати доказом розміру матеріальної шкоди, завданої майну застрахованої особи.

Наданий на підтвердження розміру заподіяної шкоди калькулятор не можна вважати належним та достовірним доказом, оскільки не зрозуміло ким він виконаний, чи є вказана особа спеціалістом, не зрозуміло чи дійсно було проведено вказані роботи та чи були вони необхідні для відновлення стану квартири (а.с.20).

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що позивач проводив належну оцінку пошкодженого майна.

Оскільки позивачем не надано суду докази на підтвердження розміру завданої йому матеріальної шкоди, позов задоволенню не підлягає у зв`язку з його необґрунтованістю.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову на підставі ст. 141 ЦПК України понесені позивачем судові витрати не розподіляються.

Керуючись ст. ст. 12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,274-275,279,354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

В задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "УНІКА" до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 06.09.2023.

Головуючий: Т.М. Вдовиченко