Справа № 296/6336/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" серпня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Драча Ю.І.,

секретаря судового засідання - Алексеєнко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ра

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , який на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала покійному на підставі свідоцтва про право власності на житло.

Позивач також зазначив, що за життя його батько неодноразово повідомляв йому, що квартира повинна належати доньці позивача від першого шлюбу - ОСОБА_3 , тому він оформив на неї заповіт. У зв`язку із вказаним, після смерті батька ОСОБА_1 не звертався до нотаріусів з метою прийняття спадщини, хоча фактично проживав та користувався вказаною квартирою. Вказує, що у травні 2023 року вирішив зробити ремонт у квартирі та серед речей батька знайшов заповіт посвідчений 05.12.2012 приватним н6отаріусом Житомирського міського нотаріального округу Черпак Г.А., відповідно до якого ОСОБА_2 заповів ОСОБА_1 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з чим просить суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 03.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи без позивача та його представника. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. Відзиву на позов не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Як визначено ч. ч. 1, 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Стаття 1262 Цивільного кодексу України встановлює, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 10).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

За життя, ОСОБА_2 складено заповіт посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Черпак Г.А., за реєстровим номером 7288. Відповідно до заповіту ОСОБА_2 належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_2 заповів своєму синові - ОСОБА_4 (а.с. 11,12).

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Житомирської області Черпак Г.А. із заявою про прийняття спадщини, однак йому відмовлено, оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_1 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст. ст. 77-81,141, 263, 265, 287 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 додатковий строк протягом двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Ю. І. Драч