Справа № 357/1435/23
Провадження № 2/357/989/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю., при секретарі Іванова О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2023 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вказана позовна заява.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи визначено суддю (доповідач) Цуранова А.Ю.

03.03.2023 року ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовчий розгляд у відкритому судовому засіданні 05.04.2023 року.

Також вищевказаною ухвалою судді задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів:

- витребувано від Ценру надання адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області (вул. Я. Мудрого, 38/12, м. Біла Церква, Київська область) витяг (довідку) про зареєстрованих осіб за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (знятий з реєстрації як померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

- витребувано від приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Кушнір Наталії Борисівни (м. Біла Церква, вул. Героів Небесної Сотні, 2, офіс 101) належним чином засвідчену копію спадкової справи після померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (знятий з реєстрації як померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

05.04.2023 року та 13.04.2023 року на виконання вимог ухвали від 03.03.2023 року на адресу суду надійшли витяг (довідка) про зареєстрованих осіб за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та копія спадкової справи після померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В надісланих до суду матеріалах спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні відомості про наявність будь-якого спадкового майна.

В судове засідання представник позивача та відповідач не з`явились.

З матеріалів справи вбачається наступне.

До позовної заяви позивачем додана заявка про отримання процесуальних документів в електронному вигляді.

03.05.2023 ухвалою суду закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк». Призначено справу до судового розгляду по суті у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (адреса: Київська область, м. Біла Церква, вул. Волонтерська, 7, зал судового засідання № 4) 05.06.2023 року о 10:30 год.

В матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа, а саме ухвали суду від 03.05.2023 по даній справі, тобто позивач був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи 05.06.2023, в тому числі про закриття судом підготовчого засідання та змістом цієї ухвали.

В судове засідання 03.07.2023 представник позивача не з`явився повторно, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням про отримання 19.06.2023 судової повістки.

В судове засідання 07.09.2023 представник позивача не з`явився втретє, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням про отримання 18.07.2023 судової повістки.

Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без участі представника позивача на адресу суду не надходило, також подібних заяв (клопотань) не містить позовна заява та додатки до позову.

Додане до позову клопотання від 11.01.2023 з посиланням на ч. 1 ст. 274 ЦПК України та проханням до суду розглянути позов у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, на переконання суду не є за своїм змістом заявою (клопотанням) про розгляд справи без участі позивача (представника позивача), при цьому слід звернути увагу, що позивач є юридичною особою та в провадженні суду є значна кількість справ за позовами АТ КБ «Приватнбанк», отже представник останнього обізнаний або мав бути обізнаним з вимогами процесуального законодавства України в цій частині.

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене вище, належне повідомлення позивача про час і місце розгляду справи та повторна неявка представника в судове засідання, а також неподання заяви про розгляд справи без участі позивача (представника позивача), суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Слід зазначити, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для чергового відкладення розгляду справи (судового засідання), враховуючи обізнаність позивача про ініційоване ним судового провадження та зважаючи на відсутність жодних дій з його боку для завершення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 13, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А. Ю. Цуранов