Провадження № 2/127/2640/23
УХВАЛА

05 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області у складі

головуючого судді Іщук Т. П.,

за участі секретаря судового засідання Коваленко Д. І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Вінниці заяви представника відповідача в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться вказана справа.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.07.2023 справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче засідання.

11.08.2023 на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Грушко Ж. В. про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву. Клопотання мотивоване тим, що відповідач отримала ухвалу суду 27.07.2023, вона є необізнаною в сфері права та 07.08.2023 звернулася за правничою допомогою. Звертає увагу, що предметом спору в цій справі є 10 об`єктів спільної сумісної власності, тому враховуючи обсяг досліджених доказів та необхідність зібрання додаткових доказів просила продовжити строк для подання відзиву до 22.08.2023.

22.08.2023 на електронну адресу суду надані відзив на позовну заяву та зустрічна позовна заява.

В підготовчому засіданні представник відповідача підтримала свої заяви та просила продовжити строк для подання відзиву, останній прийняти до розгляду та прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву.

Представник позивача заперечував щодо задоволення цих заяв.

Суд, розглянувши вказані заяви, дійшов наступного.

Відповідно до ч.7 ст.178 ЦПК України відзив подається в строк встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження в справі.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За змістом вказаної вище норми суд може продовжити встановлений строк, якщо він ще не закінчився.

Як слідує з матеріалів справи, відповідачу встановлений п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву з моменту отримання ухвали суду. Остання отримала ухвалу суду з матеріалами позовної заяви 27.07.2023 та 11.08.2023 її представник звернулася до суду із заявою про продовження строку.

Тобто, про продовження строку відповідач звернулася в межах строків, встановлених ЦПК України. При вирішенні вказаного питання суд враховує, що предметом спору є спільне майно подружжя, його обсяг є значним, особа скористалася своїм правом на правничу допомогу, а тому суд з метою забезпечення реалізації особами своїх прав, вважає за можливе продовжити відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву та прийняти відзив до розгляду.

При цьому суд також зважає, що право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене ч.4 ст. 174 ЦПК України. Через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

Отже, в цій справі належить забезпечить реалізацію права сторін на змагальність, з урахуванням основних засад національного судочинства та практики Європейського суду з прав людини.

Щодо прийняття зустрічної позовної заяви, то суд звертає увагу, що між сторонами виник спір щодо поділу майна подружжя, вирішуючи який необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, а тому подання заяви про поділ майна не заявленого в первісному позові відповідає вимогам ст. 193 ЦПК України.

Разом з тим, подана заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177, 194 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч.2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн);

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Слід звернути увагу, що відповідно до ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Як слідує із позовної заяви, позивачем пред`явлено вимогу про поділ нерухомого майна, Разом з тим, жодних доказів щодо дійсної вартості вказаного спірного майна суду не надано.

Відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Враховуючи, що в суду відсутня можливість встановлення ціни позову на день подання позову (в матеріалах відсутні докази щодо підтвердження дійсної вартості спірного майна), суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору в сумі 13420 грн.

Позивачу за зустрічним позовом слід сплатити судовий збір в розмірі, встановленому судом (13420,00 грн). При цьому, слід зазначити обставини з посиланням на докази щодо дійсної вартості майна та вказати відповідну ціну позову.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору наступні: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку UA0002856.

Слід також звернути увагу, що відповідно до положень п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч.5 ст. 177 ЦПК України). Обов`язок подання доказів разом з поданням позовної заяви передбачений ч.2 ст. 83 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 127, 193, 194, 185, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача адвоката Грушко Ж.В. про продовження строку для подачі відзиву задовольнити.

Продовжити ОСОБА_2 строк для подачі відзиву на позовну заяву та прийняти відзив на позовну заяву до розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про проділ майна подружжя залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня проголошення ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її проголошення.

Суддя: