Справа № 466/8860/17
Провадження № 2-п/466/59/23
У Х В А Л А

28 серпня 2023 року Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Єзерського Р.Б.

при секретарі Свиті А.І.

за участю представника заявника ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

третьої особи ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Львові заяву адвоката Яроша Владислава Вікторовича, який представляє інтереси ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи ОСОБА_3 про розірвання договору дарування квартири,-

ВСТАНОВИВ:

заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 14 грудня 2017 позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи ОСОБА_3 про розірвання договору дарування квартири задоволено, та розірвано договір дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідчений 11 листопада 2016 року приватним нотаріусом ЛМНО Кулиняком І. Я. за реєстраційним номером № 2550. Допущено двосторонню реституцію та повернуто сторони в первісне положення з поверненням права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Визнано за ОСОБА_5 право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

26 липня 2023 року до суду надійшла заява адвоката Яроша Владислава Вікторовича, який представляє інтереси ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи ОСОБА_3 про розірвання договору дарування квартири, у якій просить суд поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки такий пропущено з поважних причин, так як копії судового рішення відповідач не отримувала, а представник ознайомився з матеріалами справи, та заочним рішенням 19.07.2023, таким чином має право на безумовне поновлення строку подання вказаної заяви, крім того, просить суд скасувати заочне рішення і призначити справу за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення зазначає, що відповідач у вказаній цивільній справі повістки особисто не отримувала, а згідно матеріалів справи повістку отримав позивач ОСОБА_5 , та який їй жодної інформації не надавав, тому вона жодним чином не була обізнана про розгляд вищезазначеної цивільної справи. Щодо заявлених позовних вимог позивача, то зазначає, що в матеріалах справи відсутній будь-який доказ, який міг би свідчити, що відповідач бажає продати отриману за договором квартиру. Крім того, зазначає, що відповідач мала право сама розпоряджатися своїм майном, яке їй було подаровано, також у неї не було жодного наміру продати спірну квартиру, що також свідчить про те, що відповідач дізналася про судову справу та про те, що квартира вже не перебуває у її власності лише 30.06.2023, після чого звернулася відразу до адвоката, що спростовує припущення позивача про наміри відповідача продати вказану квартиру. Оскільки позивач жодних доказів на підтвердження своїх припущень, а саме, що відповідач своїми діями створює загрозу безповоротної втрати дарунку, що має для дарувальника велику немайнову цінність не подав, вважає за доцільне обчислювати строк позовної давності з дати укладення договору 11.11.2016, у свою чергу позов подано 14.11.2017, у зв`язку з чим, відповідач заявляє про сплив строку позовної давності, визначений ст. 728 ЦК України.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 просив скасувати заочне рішення і призначити справу за правилами загального позовного провадження, також додатково вказав, що відповідач подаровану квартиру зареєструвала в Єдиному реєстрі речових прав на нерухоме майно, тому вона не може вважатися такою, що не прийняла подарунок.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 просив заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення, зазначив, що є безпідставними доводи відповідача щодо застосування наслідків спливу строку позовної давності з тих підстав, що позов скеровано (здано в поштове відділення) 10.11.2017, а договір дарування був укладений 11.11.2016, тобто до завершення річного строку позовної давності. Крім того, договором дарування було визначено, що прийняття дарунка вважається одержання обдарованою примірника цього договору після його нотаріального посвідчення, таким чином, доводи відповідача містять підміну понять прийняття подарунку та виникнення права власності. Твердження відповідача про протиправність поведінки позивача щодо використання вказаного майна як робочого місця є абсурдною, оскільки завдяки трудовій діяльності у вказаному приміщенні він створював добробут у своїй сім`ї, зокрема і відповідача. Крім того, позивачем було подаровано відповідачеві ще одну квартиру, яку вона продала, та гроші витратила невідомо на що. Крім того, відповідач тривалий час була безвісти відсутньою, внаслідок чого позивач звертався до поліції, яка значилася як безвісти зниклою.

Заслухавши учасників справи, ознайомившись з поданою заявою, оглянувши матеріали справи суд вважає, що дану заяву слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не надав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач неодноразово повідомлялася належним чином про судові засідання за місцем проживання, вказаним у позовній заяві, також в матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки від 25.11.2017 з підписом Матюшин, ініціали нечитабельні, таким чином суду невідомо чи було вручено відповідачеві належним чином судову повістку, крім того, відповідач повідомлялася про судове засідання у газеті «Львівська пошта», однак в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомляла, заяв про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Разом з тим заявником до заяви про перегляд заочного рішення, не надано доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи, а також судом не були враховані при ухваленні заочного рішення. Посилання відповідача на те, що позивач не надав жодного доказу на підтвердження своїх припущень, а саме, що відповідач своїми діями створює загрозу безповоротної втрати дарунку, що має для дарувальника велику немайнову цінність не заслуговує на увагу, зважаючи на те, що не заперечувалося учасниками справи, позивачем було також подаровано відповідачеві іншу квартиру, яку вона продала, та невідомо що вона зробила з грошима, вирученими від продажу іншої подарованої квартири, тому позивач і звернувся до суду з вищезазначеним позовом.

Крім того, сторона відповідача посилається на те, що позивач звертаючись з даним позовом, пропустив строк позовної давності, оскільки даний строк необхідно обчислювати з дати укладення договору 11.11.2016, у свою чергу позов подано 14.11.2017, таким чином позивач звернувся з даним позовом поза межами строку позовної давності.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно ст. 728 ЦК України, до вимог про розірвання договору дарування застосовується позовна давність в один рік.

Як встановлено судом, спірний договір дарування укладено 11.11.2016 року, а вищезазначений позов позивачем здано через поштове відділення 10 листопада 2017 року, тобто в межах річного строку позовної давності, тому твердження сторони відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності є безпідставними.

Оглянувши матеріали цивільної справи, заяву про перегляд заочного рішення, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення з наведених вище підстав до задоволення не підлягає.

Згідно ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 19, 284, 285, 287 ЦПК України, суд

постановив :

заяву адвоката Яроша Владислава Вікторовича, який представляє інтереси ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи ОСОБА_3 про розірвання договору дарування квартири залишити без задоволення.

Роз`яснити заявникові ОСОБА_4 , що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. Б. Єзерський