№ провадження 2/646/1820/2023
Справа № 646/4440/23
У Х В А Л А

23 серпня 2023 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Янцовська Т.М., розглянувши матеріали цивільної справи № 646/4440/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна, про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про звільнення з-під арешту квартири за адресою АДРЕСА_1 , який накладено ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21.12.2017 р. В обґрунтування позову зазначив, що арешт на квартиру було накладено з метою забезпечення позову у справі № 646/7925/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Куксін Станіслав Юрійович про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності. Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 квітня 2018 року в задоволені позову відмовлено. Заходи забезпечення позову щодо накладання арешту на вищезазначену квартиру скасовано. Постановою Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 27 квітня 2018 року скасовано, позов ОСОБА_2 задоволено, визнано недійсним договір дарування, визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини квартири, іншу 1/4 частини квартири залишено у власності ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. Позивач, як його батько, є спадкоємцем. Наявність обтяження порушує його право на прийняття у спадщину у встановленому законом порядку майна, що належало спадкодавцю.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до наступного.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Забезпечення позову - це вжиття комплексу заходів цивільного процесуального характеру, направлених на припинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду. Вжиття цих заходів має гарантувати реалізацію позовних вимог у разі задоволення позову і застосовуються лише до позовів про визнання та про присудження.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

У разі, якщо потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпаде або зміняться обставини, що зумовили його застосування, сторони у справі не позбавлені права звернутись до суду з питанням скасування заходів забезпечення позову.

Так, згідно частин 1, 2 статті 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

При цьому, частиною 7 та 8 вказаної статті передбачено, що уразі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).

У пункті 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» судам роз`яснено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК України). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Враховуючи те, що арешт як захід забезпечення позову по справі № 646/7925/17 був накладений на майно, яке належить стороні по справі ОСОБА_4 , тобто не належало позивачу за дійсним позовом ОСОБА_1 , відсутні підстави для відкриття провадження у справі, оскільки вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову підлягає розгляду в порядку ст. 158 ЦПК України.

Згідно зі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна, про звільнення майна з-під арешту.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Т.М. Янцовська