Справа №635/3678/23
Провадження № 2/635/1072/2023
28 серпня 2023 року смт. Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області
в складі: головуючого судді Назаренко О.В.
за участю секретаря судового засідання Панас О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 19 жовтня 2013 року Калінінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Горлівського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 294.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що шлюб між нею та відповідачем зареєстровано 19 жовтня 2013 року Калінінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Горлівського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 294. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 ). Позивач зазначає, що протягом останніх двох років стосунки між нею та відповідачем розладилися, сім`я фактично припинила своє існування, чоловік пішов із родини, вона залишилася проживати одна з дітьми. На даний час проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують. Вважає, що примирення між ним не можливе, тому наполягає на розірванні шлюбу. На даний час спору про спільне майно та місце проживання дітей не мають. Вказує, що після розірвання шлюбу діти залишаться проживати з нею. Після розірвання шлюбу просить повернути їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 липня 2023 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач у судове засідання не з`явилася, у позові просила розглянути справу у її відсутність. Проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, яка належно повідомлялася про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.
Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 24 СК України також визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Доведено, що любов, повага, взаєморозуміння, взаємопідтримка, взаємодопомога, спільні життєві інтереси між сторонами відсутні, разом не проживають, спільне господарство не ведуть, позивач миритися не бажає, що унеможливлює спільне життя подружжя та збереження шлюбу.
Враховуючи наведене, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши письмові докази, суд вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам сторін. Відповідачем не надано відзиву на позов із зазначенням заперечень та доказів на підтвердження можливості збереження сім`ї.
У відповідності із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони не мають наміру зберегти шлюб.
У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, враховуючи, що сім`я існує формально, сімейно - шлюбні відносини припинені, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Згідно з ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.
Позивач ОСОБА_1 зазначила в позові своє бажання після розірвання шлюбу змінити їй прізвище на дошлюбне « ОСОБА_1 ».
У статті 265 ЦПК України, яка містить вимоги до змісту судового рішення, зазначено, що у резолютивній частині рішення зазначається, зокрема, розподіл судових витрат.
Позивач просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати на її користь.
За подання до суду позову позивач ОСОБА_1 сплатила судовий збір у сумі 1073,60 грн., що підтверджується квитанцією №9306-5683-1270-6623 від 26 травня 2023 року.
Оскільки позовні вимоги було задоволено повністю, понесені позивачем витрати зі сплати судового збору у сумі 1073,60 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 13,141, 247, 259, 263-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 19 жовтня 2013 року Калінінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Горлівського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 294 - розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу змінити позивачу ОСОБА_1 прізвище на дошлюбне « ОСОБА_1 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 1073,60 грн.
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості, що не проголошуються:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , фактичне місце проживання АДРЕСА_1 .

відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , згідно довідки від 18.07.2022 №6324- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи фактичне місце проживання АДРЕСА_2 .

Суддя О.В. Назаренко