ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6995/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2023 р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна, в якому просила визнати спільним сумісним майном подружжя трикімнатну квартиру, загальною площею 67,40 кв.м., житловою площею 39,60 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати право власності за нею та за відповідачем по 1/2 частині вищевказаної квартири.

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суд дійшов висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України, а саме: не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до положень статті 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивач визначила, що ціна позову становить 1 357 163 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з нормою пункту 1 частини 2 статті 4 цього Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 3 статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Предметом цього позову є дві вимоги: про визнання спільним сумісним майном подружжя об`єкта нерухомого майна, що є вимогою немайнового характеру, та про поділ майна шляхом визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в рівних долях за кожним із подружжя, що відноситься до вимог майнового характеру.

Слід зазначити, що на даний позов не поширюється дія пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI про обмеження максимального розміру судового збору за вимогу про поділ майна при розірванні шлюбу трьома розмірами прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки даний позов не є позовом про поділ майна при розірванні шлюбу, оскільки рішення про розірвання шлюбу між сторонами ухвалене судом ще 6 років назад.

Зважаючи на викладене, позов ОСОБА_1 підлягає оплаті судовим збором за вимогу майнового характеру в максимальному розмірі, що становить 13 420 грн, та за вимогу немайнового характеру у розмірі 1 073,60 грн, у загальному розмірі 14 493,60 грн.

Оскільки позивач додала до заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 8 052 грн, за реквізитами Дарницького районного суду м. Києва необхідно доплатити судовий збір в сумі 6 441,60 грн.

Окрім того, суд звертає увагу позивача, що до позовної заяви не додані актуальні дані про реєстрацію права власності на спірне майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 185, 258- 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: