Справа №760/4537/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.,

секретар судового засідання - Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Універсал Банк» про поділ майна подружжя та боргових зобов`язань, -

встановив:

В провадження Солом`янського районного суду м. Києва 23.02.2021 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Універсал Банк» про поділ майна подружжя та боргових зобов`язань.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 23.02.2021 року зазначена цивільна справа передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І.

Ухвалою суду від 06 квітня 2021 р. справу прийнято до провадження та відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі з призначенням підготовчого засідання.

29 вересня 2021 року відповідач подала відзив на позовну заяву.

30 вересня 2021 року представник АТ «Універсал Банк» подав пояснення на позовну заяву.

23 жовтня 2021 року представниця позивача подала відповідь на відзив відповідача.

24 листопада 2021 року відповідач подала заперечення на пояснення позивача.

Ухвалою суду, постановленою на місці у судовому засіданні 24.11.2021 року закрито підготовче засідання і призначено справу до судового розгляду.

У зв`язку з неявкою позивача та його представника судове засідання призначене на 15 травня 2023 року відкладено.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Горобець А.А. у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. 18 серпня 2023 року представниця позивача - адвокат Горобець А.А. подала клопотання про перенесення розгляду справи.

У судовому засіданні представник АТ «Універсал Банк» Зелена Н.Ю. заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача та його представника.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 у вирішенні клопотання поклалася на розсуд суду.

Заслухавши думку відповідача та представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

У судові засідання, призначені на 15 травня 2023 року та 23 серпня 2023 року позивач ОСОБА_1 та його представниця - адвокат Горобець А.А. не з`явились, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином у встановленому законом порядку, про що свідчать наявні в матеріалах справи поштові повідомлення про вручення поштового відправлення позивачу та довідки про доставку електронних листів.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 в позовній заяві зазначив свою офіційну електронну адресу.

Суд направив позивачу на вказану ним електронну адресу судову повістку про виклик до суду на 23.08.2023 року. Відповідно до довідки документ доставлений на його електронну адресу.

Таким чином, суд виконав обов`язок щодо повідомлення позивача та представника позивача про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

При цьому, 26 квітня 2023 року та 18 серпня 2023 року представник позивача Горобець А.А. подала до суду заяви про відкладення розгляду справи.

Так, у клопотанні від 26 квітня 2023 року представниця зазначила про неможливість прибути у судове засідання призначене на 15 травня 2023 року у зв`язку з виїздом за межі України через повномасштабне вторгнення росії 24 лютого 2022 року. Повідомила, що планує повернення до України в липні 2023 року та клопотала про призначення розгляду справи після 20 липня 2023 року.

У клопотанні від 18 серпня 2023 року адвокат Горобець А.А. вказала, що перебуває у м. Харкові та за сімейними обставинами не має можливості прибути в судове засідання, а тому просила відкласти розгляд справи на іншу дату.

Надаючи оцінку клопотанням представника позивача суд зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Учасники судового процесу та їх представники, як визначено ч. 1 ст. 44 ЦПК України, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У справі що розглядається суд виконав процесуальний обов`язок щодо забезпечення реалізації представником позивача права на доступ до суду, однак представник повторно подала клопотання про відкладення розгляду справи, не реалізуючи право на участь в судовому засіданні в режимі відео конференції, або заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Таку поведінку суд розцінює як затягування судового процесу та відмовляє у задоволенні клопотання представника про відкладення розгляду справи.

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України. судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Встановлено, що в судове засідання призначене на 15 травня 2023 року та 23 серпня 2023 року позивач та його представник не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином. Таким чином, суд виконав обов`язок щодо повідомлення сторони позивача про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, інформацію про розгляд зазначеної цивільної справи завчасно було опубліковано на сайті «Судова влада».

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, сторона позивача систематично не з`являється до суду.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання цивільного судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна тобто друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження №61-2956св22).

Згідно висновку викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2023 року (справа № 9901/439/21) неприбуття позивача чи його представника в судове засідання повторно, неповідомлення позивача про причини неприбуття до суду повторно, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача чи його представника, - є підставою длшя залишення позовної заяви без розгляду.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/ неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що позивач, будучи повідомленим належним чином про день та час судових засідань, двічі поспіль не з`явився в судові засідання, клопотання про розгляд справи за відсутності позивача матеріали справи також не містять, розгляд справи без участі позивача не є можливим, тому суд вважає, що з підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 44, 128, 131, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Універсал Банк» про поділ майна подружжя та боргових зобов`язань залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Кушнір