ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6817/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

15 серпня 2023 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до відповідачів про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 серпня 2023 року цивільну справу передано судді Шаповаловій К.В. Фактично матеріали справи передано судді 18 серпня 2023 року.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2023 року складає 2684 грн.

Позивачем заявлено суду 3 вимоги немайнового характеру, а саме: визнання втратившим право користування житловим приміщенням ОСОБА_2 , визнання втратившим право користування житловим приміщенням ОСОБА_3 , та визнання втратившим право користування житловим приміщенням ОСОБА_4 .

Відповідно до частини третьої статті 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за 3 вимоги немайнового характеру у розмірі 3220, 80 грн (1073,60*3) та надати суду підтверджуючи документи.

Одночасно із позовною заявою суду було надано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, яке обґрунтоване тим, що позивач має незадовільний майновий стан, розмір судового збору є для нього непомірним, та позивач є у нерівному становищі із відповідачами, які не повинні сплачувати судовий збір.

Вивчивши доводи поданого клопотання, суддя вважає за необхідне зазначити таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік умов за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Отже, розсуд суду обмежується умовами доведення позивачем належними та достатніми доказами тяжкого майнового стану, які нададуть змогу суду дійти висновку про наявність підстав для відстрочення судового збору.

Позивачем до клопотання долучено довідку ОСББ «Авангард-Добробут» про розмір його заробітку у період з 1 січня по 30 червня 2023 року.

Проте, належними доказами для підтвердження матеріального стану позивача, яким буде надана оцінка у сукупності з іншими доказами, у цьому випадку буде довідка відповідної податкової інспекції про річний дохід ОСОБА_1 за 2022 рік.

Суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини, за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір - це певний законний обмежувальний захід, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих і безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Виходячи з наведеного, зважаючи на те, що позивачем при зверненні із клопотанням про відстрочення судового збору не надано достатніх доказів на підтвердження скрутного майнового стану, які б у сукупності із іншими поданими доказами надали можливість суду дійти висновку про обґрунтованість поданого клопотання та наявність умов для відстрочення спати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення поданого клопотання.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтям 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме сплатити та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому Законом розмірі та порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова