БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/7089/23 провадження № 2/361/3774/23
У Х В А Л А

«30» серпня 2023 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 22 серпня

2023 року головуючим суддею у даній справі визначено Василишина В.О.

З позовної заяви вбачається, що зареєстроване місце проживання позивача ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 . Зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 27 Цивільного процесуального кодексу України

(далі ЦПК України) позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Правилами частини другої статті 28 ЦПК України передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являлися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Тлумачення статей 27, 28 ЦПК України свідчить, що підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це такий вид підсудності, за умовами якої позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох визначених у законі судів. Разом із тим, правила альтернативної підсудності не позбавляють позивача права звернутися із позовом за правилами загальної підсудності (стаття 27 ЦПК України), оскільки позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу (частина шістнадцята статті 28 ЦПК України).

У позовній заяві позивач зазначила, що проживає за адресою: АДРЕСА_3 , що й зумовило її звернення до суду за місцем свого фактичного проживання.

Разом з тим, відповідно до паспортних даних зареєстрованим місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 29 Цивільного кодексу України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Наведене визначення є місцем проживання в приватноправовому розумінні.

Натомість відносини щодо місця проживання фізичної особи в публічно-правовому розумінні регулюються Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні». У статті 3 вказаного Закону надано визначення, зокрема, таких термінів: місце перебування це адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік; місце проживання це житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини; документами, до яких вносяться відомості про місце проживання та місце перебування особи є паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, довідка про звернення за захистом в Україні; реєстрація внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку;

Згідно з частинами першою та десятою статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» особи, винні у порушенні вимог цього Закону, несуть відповідальність згідно із законом.

Механізм здійснення реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб в Україні регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 року № 265.

Відповідно до пункту 5 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого вищевказаною постановою, громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, які на законних підставах постійно або тимчасово проживають на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання та прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати/зареєструвати його. Іноземець чи особа без громадянства, які отримали довідку про звернення за захистом в Україні, можуть зареєструвати місце свого перебування в Україні.

Отже, чинним законодавством передбачено чіткі вимоги до реєстрації особою місця свого проживання чи перебування, а тому посилання позивача на те, що фактично вона проживає у межах територіальної підсудності Броварського міськрайонного суду Київської області не є належним підтвердженням місця проживання (перебування) позивача, яке повинно бути зареєстроване у встановленому законом порядку.

При цьому, згідно з частиною шостою статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до частини дев`ятої статті 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

На виконання вимог зазначеної статті судом створено запит на отримання інформації з Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно з відповіддю № 203626 від 30 серпня 2023 року інформація щодо реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у Єдиному державному демографічному реєстрі відсутня.

Будь-яких даних, що відповідач має зареєстроване місце проживання у межах територіальної підсудності Броварського міськрайонного суду Київської області матеріали позовної заяви не містять.

З огляду на викладені обставини, дана справа Броварському міськрайонному суду Київської області не підсудна та підлягає передачі до Чернігівського районного суду Чернігівської області в межах територіальної підсудності якого позивач ОСОБА_1 має зареєстроване місце проживання.

Відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 31 та статті 32 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Спори між судами про підсудність не допускаються.

Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного та керуючись статтями 27, 31, 260, 353 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - передати за підсудністю на розгляд до Чернігівського районного суду Чернігівської області (місцезнаходження суду: 14039, Чернігівська область, місто Чернігів, вулиця Хлібопекарська, 4).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київської апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.О.Василишин