Справа № 189/1750/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23.08.2023 року смт. Покровське

Покровський районний суд Дніпропетровської області, в складі:

головуючого судді Редько О.В., за участі секретаря судового засідання Тахтарової В.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Покровське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 10.09.2022 року, близько 10.00 години ОСОБА_2 , перебуваючи в житловому будинку позивачки, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, внаслідок раптово виниклого злочинного умислу, діючи повторно, виявивши на поверхні мультиварки, яка знаходилася на столі у кухні вказаного житлового будинку, золоту жіночу обручку вагою 3,2 грами 583 проби, належну ОСОБА_1 , таємно, шляхом вільного доступу викрав її, помістивши до кишені своєї куртки. Після чого, ОСОБА_2 з викраденим майном покинув зазначений житловий будинок та розпорядився ним на власний розсуд. Згідно висновку судового експерта № 3425/22 від 21.11.2022 року, ринкова вартість обручки золотої вагою 3,2 грами 583 проби, бувшої у використанні, з урахуванням зносу становить 4449,92 грн. В результаті своїх умисних, повторних, злочинних дій ОСОБА_2 спричинив позивачці майнову шкоду на суму 4449,92 грн. Таким чином, умисні, протиправні дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ч.4 ст. 185 КК України: «Таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану». Разом з тим позивачка зазначила, що протиправними діями відповідача її моральному здоров`ю спричинено значної шкоди, тому що викрадена обручка була їй дуже дорога та важлива. Враховуючи присутність психологічно- травмуючого фактору (неправомірних дій відповідача), користуючись принципами розумності та справедливості, розмір моральної шкоди дорівнює 20 000 грн. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду у загальному розмірі 4449,92 грн. та моральну шкоду у розмірі 20000 грн. 00 коп. Сторони в судове засідання не з`явилися. Позивачка надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнає чаастково в частині стягнення матеріальної шкоди, щодо стягнення моральної шкоди, то в цій частині позову рішення просить винести на розсуд суду. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статей 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 17.03.2023 року вироком Покровського районного суду Дніпропетровської області, який набрав чинності 18.04.2023 року, ОСОБА_2 було визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання у вигляді 5 (п`яти) років 2 (двох) місяців позбавлення волі. На підставі ч.4 ст. 70 КК України, за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, призначеного за даним вироком, з покаранням, призначеним за вироком Покровського районного суду Дніпропетровської області від 23.11.2022 року, який скасовано та змінено вироком Дніпровського апеляційного суду від 14.03.2023 року, остаточно призначивши ОСОБА_2 покарання у вигляді 5 (п`яти) років 2 (двох) місяців позбавлення волі. Відповідно до ст.71 КК України ОСОБА_2 частково приєднати невідбуту частину покарання за вироком Покровського районного суду Дніпропетровської області від 26.07.2022 року та остаточно призначити ОСОБА_2 покарання у вигляді 5 (п`яти) років 3 (трьох) місяців позбавлення волі. Цивільний позов у кримінальному провадженні пред`явлено не було. (а.с. 7-9) Згідно копії висновку експерта за результатами проведення судово-товарозначої експерти № 3425/22 від 21.11.2022 року, ринкова вартість обручки золотої вагою 3,2 грами 583 проби, бувшої у використанні, з урахуванням зносу станом на 09.09.2022 року становить 4449,92 грн. (а.с. 5-6). Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до п.п. 8, 9 ч. 2ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування майнової та моральної шкоди. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1ст. 1166 ЦК України). Як роз`яснено у п. 2постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; г) вина. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах з відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Частиною 1 статті 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з ч. 2ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 60 вказаного Кодексу, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтю 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З огляду на наведене, та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Відповідно п.25 постанови пленуму ВСУ від 06.11.2009р. № 10 розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи. Як вбачається із копії вироку, кримінальним правопорушенням, вчиненим ОСОБА_2 позивачці було спричинено матеріальний збиток на суму 4449,92 грн. Таким чином, заявлені ОСОБА_1 вимоги про відшкодування матеріальної шкоди є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення моральної шкоди, позивачка посилається на те, що неправомірними діями відповідача їй було завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, які позивачка зазнала через викрадення її майна. Останньою було пережито емоційний стрес, що призвело до погіршення її самопочуття. Завдану моральну шкоду оцінила у 20 000,00 гривень. Статтею 3 Конституції Українизазначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Право кожної фізичної особи на відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної внаслідок порушення їх прав і свобод та законних інтересів, гарантоване статтями 32, 56, 62 Конституції України. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно ч.1ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно до ч. 2, 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди`роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступень зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Отже, визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує характер та ступінь діяння, особи, яка заподіяла шкоду, моральні страждання позивача та інші наслідки даних обставин, та виходячи з засад розумності та справедливості, вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди та стягнути з відповідача на користь позивачки моральну шкоду у розмірі 20000,00 грн. Також суд вважає, що на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2147,20 грн., а саме: 1073,60 грн. за позовну вимогу немайнового характеру та у розмірі 1073,60 грн., за позовну вимогу майнового характеру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.16,22,23,1166,1168,1177 ЦК України, ст.2,11,12,13,76,81,82,141,178,263-265,268,273,279, 280 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди - задовольнити. Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 матеріальну шкоду у розмірі 4449,92 грн. (чотири тисячі чотириста сорок дев`ять гривень дев`яносто дві копійки). Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 моральну шкоду у розмірі 20000 грн. (двадцять тисяч гривень). Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 2147,20 грн. (дві тисячі сто сорок сім гривень двадцять копійок). Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Редько

23.08.2023