Справа № 405/5815/23
Провадження № 2/405/943/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 серпня 2023 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А. в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовом КРОПИВНИЦЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування державної реєстрації права власності на нежитлову будівлю,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач Кропивницька міська рада звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з даним позовом, в якому просить:

скасувати державну реєстрацію права власності на нежитлову будівлю, об`єкт нерухомості, розташований на земельній ділянці з кадастровим номером: :33:301:0070 по АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 шляхом скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 03.10.2018, індексний номер 43311698.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що позивачем при зверненні до Ленінського районного суду м. Кіровограда з даним позовом порушено правила виключної підсудності, визначені ст. 30 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України, що встановлено ст. 5 ЦПК України.

Статтею 30 ЦПК України визначено виключну підсудність, та, зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної (ст. 27 ЦПК України), альтернативної (ст. 28 ЦПК України) або підсудність пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорії справ. Правила виключної підсудності, визначені ст. 30 ЦПК України, які застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються: будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно (земельні ділянки, будинки, квартири, тощо), речових (майнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно (право володіння, користування, тощо), а також поділ нерухомого майна, що перебуває в спільній власності, визнання недійсним договору купівлі - продажу будинку, розірвання договору оренди нерухомого майна у зв`язку з невиконанням стороною договору, переводу прав покупця нерухомого майна, стягнення заборгованості з орендної плати та користування нерухомим майном тощо.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті364,367 ЦК); про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Так, у постанові від 27.03.2019 у справі № 646/8916/17 Верховний Суд зазначив про те, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, - це позови, пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому всі позови у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна, повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 911/2390/18 від 16.02.2021, виключна підсудність стосується в цілому всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору. Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Велика Палата Верховного Суду вважає, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ЦПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Із змісту заявлених позовних вимог встановлено, що позивачем заявлено вимогк про скасування державної реєстрації права власності на нежитлову будівлю, об`єкту нерухомості, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , для якого (позову) поширюється дія правил про виключну підсудність, визначених ч. 1 ст. 30 ЦПК України, а саме: за місцезнаходженням об`єкту нерухомості, при цьому, відповідно до адміністративно-територіального поділу м. Кропивницького на райони (Подільський та Фортечний) вул. Соборона, буд.18-к, на якій знаходиться об`єкт нерухомого майна, відноситься до Фортечного району м. Кропивницького, на який відповідно поширюється територіальна юрисдикція (підсудність) Кіровського районного суду м. Кіровограда.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦІ1К України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 статті 31 ЦПК України передбачено, що передача справи на розгляд . суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

За наведених обставин, враховуючи, що позивачем заявлено позовну вимогу з приводу нерухомого майна, для якого (позову) поширюється дія правила про виключну підсудність, встановленого ч.1 ст.30 ЦПК України, підстави для застосування правил як загальної, так і альтернативної підсудності, визначені ст.27, ст. 28 ЦПК України, - відсутні, на підставі чого приходжу до висновку, що зазначена справа не підсудна Ленінському районному суду м. Кіровограда, на розгляд якого вона надійшла, та вважаю за необхідне на підставі п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передати дану справу на розгляд до Кіровського районного суду м. Кіровограда, як до суду, територіальна юрисдикція (підсудність) якого поширюється на адресу місця знаходження нерухомого майна, при цьому, Ленінським районним судом м. Кіровограда не вирішується питання щодо відповідності позовної заяви вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а так само наявність підстав для розгляду заяви в порядку цивільного судочинства, з підстав непідсудності зазначеної справи Ленінському районному суду м. Кіровограда, на розгляд якого вона надійшла.

Керуючись ст. ст. 30, 31, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Матеріали цивільної справи № 405/5815/23 за позовом КРОПИВНИЦЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права власності на нежитлову будівлю, - передати на розгляд Кіровського районного суду м. Кіровограда (25009, м. Кропивницький, вул.Габдрахманова, 7).

Матеріали цивільної справи № 405/5815/23 за позовом КРОПИВНИЦЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права власності на нежитлову будівлю - направити до Кіровського районного суду м. Кіровограда не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження даної ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова