Справа № 496/3854/21
Провадження № 2/496/211/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2023 рокуБіляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Буран В.М.,

за участю: секретаря судового засідання Стрілець Ж.М.,

представника ОСОБА_1 адвоката Загарнюка Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Грабовенко-Ворсуляк Д.М. про визнання договору дарування недійсним, скасування відомостей про державну реєстрацію права власності та витребування з володіння частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 14.09.2021 року по справі було відкрито загальне позовне провадження (а.с.41-42).

У попереднє судове засідання призначене на 18.11.2021 року на 14:00 годину, позивачка не з`явилась, але надала до суду заяву про відкладання розгляду справи у зв`язку з обставинами особистого характеру (а.с.90).

12.11.2021 року до суду надійшла заява про зупинення провадження у справі до набрання чинності рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 01.07.2021р. у зв`язку з оскарженням до Одеського апеляційного суду (провадження 22-ц/813/9900/21) (а.с.93).

01.02.2022 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області клопотання відповідачки ОСОБА_1 задоволено, та зупинено провадження у справі (а.с.119-120).

22.11.2022 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача адвоката Загарнюк Д.А. про поновлення провадження по цивільній справі після завершення апеляційного провадження (а.с.128-129).

23.11.2022 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області провадження по справі поновлено та призначено судове засідання на 06.02.2023р. (а.с.146).

06.02.2023 року позивачка у судове засідання не з`явилась, викликалась SMS повідомленням про, що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення (а.с.147).

11.04.2023 року позивачка у судове засідання не з`явилась, викликалась SMS повідомленням про, що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення (а.с.156).

11.04.2023 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.177).

10.05.2023 року позивачка у судове засідання не з`явилась, на її адресу яка вказана в позові було направлено судову повістку, але повернувся до суду конверт з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.180).

17.08.2023 року позивачка у судове засідання не з`явилась, викликалась SMS повідомленням про, що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення (а.с.187).

Відповідно ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є в тому числі:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Таким, чином суд виконав умови щодо повідомлення сторони процесу про дату та час судового засідання.

В матеріалах справи відсутня заява від позивача або її належного представника про розгляд справи без його участі, жодним чином не підтверджено поважність неявок до судових засідань, та не надано заяв про перенесення слухання справи, з огляду на вищевикладене та з матеріалів справи вбачається, що суд виконав свій обов`язок щодо вчасного повідомлення особи про слухання справи.

Ту обставину, що зараз в країні воєнний стан, як підставу продовжувати відкладати справу далі, суд не приймає до уваги, оскільки Біляївський районний суд Одеської області працює у штатному режимі, бойових дій на території району не відбувається.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України суд визнає, що представник позивач або його представник не з`явились до суду повторно без поважних причин.

Вказані дії позивача свідчать про втрату ним юридичної заінтересованості в розгляді справи.

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Як зазначив Верховний суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Між тим статтями 223, 257 ЦПК врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ст. 257 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10, 13, 44, 131, 200, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 259, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Грабовенко-Ворсуляк Д.М. про визнання договору дарування недійсним, скасування відомостей про державну реєстрацію права власності та витребування з володіння частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 22 серпня 2023 року.

Суддя: В.М. Буран