Провадження № 2/204/3282/23
УХВАЛА

25 серпня 2023 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Приваліхіна А.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити дії з щомісячного безстрокового відшкодування втраченого заробітку в розмірі мінімальної заробітної плати з відповідним коригуванням зазначеної суми до розміру мінімальної заробітної плати та відшкодування завданої моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

22 серпня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , із вимогами про зобов`язання вчинити дії з щомісячного безстрокового відшкодування втраченого заробітку в розмірі мінімальної заробітної плати з відповідним коригуванням зазначеної суми до розміру мінімальної заробітної плати та відшкодування завданої моральної шкоди.

При вивченні матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем у позовній заяві не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта громадянина України, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти відповідача та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи. Крім того, позивачем заявлено позовні вимоги, які не відповідають способам захисту цивільних прав та інтересів судом, що визначені ст. 16 ЦК України, а прохальна частина позовної заяви, разом з заявленими вимогами, містить вимоги про витребування доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з вимогами ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, найменування суду першої інстанції, до якого вона подається, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зміст позовних вимог, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно з вимогами п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Вказані вимоги закону позивачем не виконані, оскільки прохальна частина заяви, разом із заявленими вимогами, містить клопотання про витребування доказів, виклик та допит свідків, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається. Викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині діючим цивільно-процесуальним законодавством не передбачено.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням ст. 177 ЦПК України заявник, має право подати до суду окремо оформлене клопотання про витребування доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що позов до суду подано з недоліками, доходжу висновку про неможливість відкриття провадження по справі та про залишення позовної заяви без руху, надання позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання позовної заяви у новій редакції у кількості учасників справи, із приведення редакції заяви у належний вигляд з урахуванням виправлення вказаних недоліків відповідно до цивільного процесуального законодавства України

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

П ОС Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити дії з щомісячного безстрокового відшкодування втраченого заробітку в розмірі мінімальної заробітної плати з відповідним коригуванням зазначеної суми до розміру мінімальної заробітної плати та відшкодування завданої моральної шкоди, - залишити без руху.

Надати позивачу строк у п`ять днів включно зо дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Приваліхіна