КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 2-ві/824/63/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Голуб С.А., розглянувши заяву Державного підприємства Завод «Генератор» про відвід судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О. у цивільній справі за апеляційною скаргою Державного підприємства Завод «Генератор» на рішення Подільського районного суду міста Києва від 08 травня 2023 року у справі за позовом Державного підприємства Завод «Генератор» до ОСОБА_1 про виселення із службового житлового приміщення,

в с т а н о в и в:

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 08 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 07 липня 2023 року визначено колегію суддів для розгляду апеляційної скарги позивача у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Невідома Т.О., судді: Нежура В.А., Кулікова С.В.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

01 серпня 2023 року до апеляційного суду надійшла заява ДП Завод «Генератор» про відвід судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О. від участі у розгляді даної справи № 758/18341/21 з підстав наявності обставин, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді-доповідача у справі.

Заяву про відвід позивач обґрунтував тим, що 05 квітня 2023 року Київським апеляційним судом розглядалась справа № 758/9406/19 за апеляційною скаргою фізичної особи до ДП Завод «Генератор» з житлового питання, де у склад суду входила суддя Невідома Т.О., яка в судовому засіданні не утримувалась від коментарів, які могли вплинути на перебіг цієї справи та перешкоджали неупередженому розгляду справи стосовно підприємства. Суддя не дотримувалась незалежної позиції щодо сторін у судовій справі, не здійснювала свою судову функцію незалежно, а також надавала поради позивачу (фізичній особі) щодо його подальших дій, які б сприяли позитивному вирішенню у суді його житлового питання. Тому позивач вважає, що у діях судді Невідомої Т.О. наявна упередженість при розгляді справ, що стосуються житлових питань,де він є стороною спору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 серпня 2023 року у зв`язку з визнанням заявленого відводу необґрунтованим справу передано до канцелярії суду для автоматизованого визначення судді в порядку, визначеному частиною першою статті 33 ЦПК України.

Після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями на виконання вимог статті 33 ЦПК України питання про відвід вирішується Київським апеляційним судом у складі судді Голуб С.А. без повідомлення учасників справи згідно положень частини восьмої статті 40 ЦПК України.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та обставини заявленого відводу, апеляційний суд приходить до такого висновку.

Відповідно до частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Згідно із пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини (далі -ЄСПЛ) вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Як вбачається зі змісту заявленого відводу судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О., побоювання позивача у безсторонності судді-доповідача в даній справі викликані тим, що суддя Невідома Т.О. під час розгляду іншої цивільної справи № 758/9406/19 в судовому засіданні висловлювала певні коментарі та свої думки щодо житлових правовідносин, де він є стороною, що не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності цієї судді.

Слід зазначити, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. ЄСПЛ зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням, в тому числі процесуальним, або окремою думкою судді в інших справах чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemoiudexin causasua(ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких позивача не влаштовує.

При аналізі поданої заяви про відвід та матеріалів справи не встановлено, що в очах розумного спостерігача може виникнути сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О. під час розгляду даної справи № 758/18341/21, а доводи ДП Завод «Генератор» фактично зводяться до його незгоди із висловленою публічною думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання в іншій справі, що в силу вимог частини четвертої статті 36 ЦПК України не може слугувати належною і достатньою підставою для відводу.

Крім того, в межах цивільної справи № 758/9406/19 колегією суддів Київського апеляційного суду, до якої входила суддя Невідома Т.О., розглядалося процесуальне питання щодо встановлення способу та порядку виконання судового рішення і в задоволенні відповідної заяви фізичної особи було відмовлено.

За таких обставин, посилання ДП Завод «Генератор» не свідчать про наявність підстав, передбачених пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України, для відводу судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О. від розгляду даної справи за апеляційною скаргою ДП Завод «Генератор на рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 травня 2023 року у справі за позовом ДП Завод «Генератор до ОСОБА_1 про виселення із службового житлового приміщення, відтак у задоволенні його заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись статтями 33, 36, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Державного підприємства Завод «Генератор» про відвід судді Київського апеляційного суду Невідомої Т.О. у цивільній справі за апеляційною скаргою Державного підприємства Завод «Генератор» на рішення Подільського районного суду міста Києва від 08 травня 2023 року у справі за позовом Державного підприємства Завод «Генератор» до ОСОБА_1 про виселення із службового житлового приміщення відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.А. Голуб