ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/6/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ДАНЬКО В.В.

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ;

представник відповідача (заявник) не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васько Альбіни Василівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №753/10668/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васько Альбіни Василівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.07.2019 вжито заходи забезпечення позову, зокрема, заборонено приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Васько Альбіні Василівні видавати будь-кому із кола спадкоємців свідоцтво про право на спадщину у спадковій справі №03/2019 щодо спадкування майна померлого ОСОБА_5 до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2021, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 08.11.2022, позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні - задоволено частково.

Встановлено факт проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з січня 2004 року до моменту його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

12.01.2023 представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Мамасем Максимом Олександровичем подано заяву про скасування заходів забезпечення позову, оскільки в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_2 в частині визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні - відмовлено, а відтак продовження заходів забезпечення позову є неправомірними та такими, що порушують права відповідача в частині вільного володіння, користування та розпорядження спадковим майном.

Постановою Верховного Суду від 22.03.2023 постанову Київського апеляційного суду від 08.11.2022 в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_4 про визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні - скасовано, а справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22.11.2021 та постанову Київського апеляційного суду від 08.11.2022 в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_4 про зміну черговості у спадкуванні залишено без змін.

Постановою Київського апеляційного суду від 24.05.2023 рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22.11.2021 у даній справі скасовано в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності та визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задоволено частково.

Визнано за ОСОБА_6 право власності на грошові кошти, розміщені на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в акціонерному товаристві «Державний ощадний банк», а саме: право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), що складає 150 000,00 грн; право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_3 ( НОМЕР_2 ), що складає 4 338,00 грн.

Визнано за ОСОБА_6 право власності на грошові кошти, розміщені на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в акціонерному товаристві комерційному банку «ПриватБанк», а саме: право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_4 , що складає 95 000,34 грн; право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_5 , що складає 17,65 грн; право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_6 , що складає 12 500,00 грн; право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_7 , що складає 2 123,01 грн.

Визнано за ОСОБА_6 право власності на грошові кошти, розміщені на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в публічному акціонерному товаристві «Універсал Банк», а саме: право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_8 , що складає 20 362,43 доларів США.

Визнано за ОСОБА_6 право власності на грошові кошти, розміщені на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в публічному акціонерному товаристві акціонерному банку «Укргазбанк», а саме: право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_9 , що складає 3 505,99 грн; право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на рахунку № НОМЕР_10 , що складає 50 0000,00 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_4 про визнання права власності на грошові кошти, розміщені на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в акціонерному товаристві «ВТВ Банк», публічному акціонерному товаристві «Креді Агріколь Банк», акціонерному товаристві «Банк «Фінанси та Кредит», акціонерному товаристві «Райффайзен Банк Аваль», а також про визначення частки майна померлого ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності на грошові кошти, які залишились на день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/2 частки грошових коштів, розміщених на поточних та депозитних рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 в банківських установах - відмовлено.

В судове засідання, яке відбулося 03.08.2023, представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Мамась Максим Олександрович не з`явився, однак через електронну пошту суду подав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник позивача проти клопотання про скасування заходів забезпечення позову заперечувала в повному обсязі та прохала відмовити.

Вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до положень ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З аналізу наведених положень вбачається, що правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Окрім того, відповідно до вимог чч. 7-10 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Оскільки метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Судом встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 24.05.2023 рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22.11.2021 у даній справі скасовано в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності та визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задоволено частково.

Оскільки заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили, а станом на день розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову вищевказаний строк не вийшов, а також врахувавши відсутність належних, достатніх і допустимих доказів, які вказували на зміну обставин, що зумовили їх застосування, суд дійшов висновку про те, що клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Мамася Максима Олександровича про скасування заходів забезпечення позову є передчасним, а відтак відмовляє у його задоволенні.

Відповідно до ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись стст. 12, 76-80, 158, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або отримання копії учасниками справи.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.