КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-н/947/4572/23
УХВАЛА

29.08.2023 року суддя Київського районного суду м. Одеси Петренко В.С., розглянувши матеріали заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ», , адреса: 65114, м. Одеса, вул.. Люстдорфська дорога, 140/1, про стягнення з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості по оплаті належних внесків та платежів за період з 01.11.2020 року по 30.06.2023 року у розмірі 15237,83 грн., 3% річних від простроченої суми у розмірі 587,88 грн., -

ВСТАНОВИВ:

24.08.2023 року до Київського районного суду м. Одеси звернувся представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості по оплаті належних внесків та платежів за період з 01.11.2020 року по 30.06.2023 року у розмірі 15237,83 грн., 3% річних від простроченої суми у розмірі 587, 88 грн.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу судовий наказ було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Дослідивши матеріали поданої заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.2 ст. 160 ЦПК України, із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу містяться у ст. 163 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 163 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Для підтвердження повноважень самопредставництва юридична особа має надати статут, положення чи трудовий договір (контракт), у яких чітко визначене право цієї особи діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження. Відповідна позиція висловлена у п. 26 постанови Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі №9901/39/20.

У частині 1 ст. 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У частинах 1, 3 ст. 62 ЦПК України зазначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, серед іншого, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» про видачу судового наказу підписана головою правління ОСББ «ДОБРОБУТ» Кучеренко О.І.

Судом встановлено, що на підтвердження повноважень представника Кучеренко О.І., до заяви про видачу судового наказу долучено витяг з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на ТОВ НВП «Алюр», а не на ОСББ «ДОБРОБУТ».

Однак, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, зокрема витяг з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, установчі документи чи інші докази на підтвердження повноважень Кучеренко О.І., як голови правління ОСББ «ДОБРОБУТ».

Окрім того, відповідно до положень ч. 1 ст. 541 ЦК України, солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Згідно частин 1, 4 ст. 543 ЦК України, у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Виконання солідарного обов`язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов`язок решти солідарних боржників перед кредитором.

Частинами 1,2 ст. 544 ЦК України встановлено, що боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього. Якщо один із солідарних боржників не сплатив частку, належну солідарному боржникові, який у повному обсязі виконав солідарний обов`язок, несплачене припадає на кожного з решти солідарних боржників у рівній частці.

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтями 66, 67, 162 ЖК України передбачено, що за користування житловим приміщенням, що належить громадянинові на праві приватної власності, сплачується плата за утримання будинку, прибудинкової території та плата за спожиті комунальні послуги.

Відповідно до норм Закону України "Про житлово-комунальні послуги" ці послуги має бути надано вчасно і відповідної якості, та, відповідно, оплачено вчасно.

Статтею 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначено перелік житлово-комунальних послуг, до яких належить: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Тобто, саме на власників майна покладено тягар його утримання.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як співвласники квартири, повинні нести відповідальність по сплаті за житлово-комунальні послугу пропорційно належним часткам у праві власності на житло, а не в солідарному порядку.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суд відмовляє у видачі судового наказу: якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу; заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявником не виконано вимоги ст. 163 ЦПК України, що є підставою для відмови у видачі судового наказу.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 160, 161, 165, 166, 167, 258- 260, 352, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ», у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості по оплаті належних внесків та платежів за період з 01.11.2020 року по 30.06.2023 року у розмірі 15237,83 грн., 3% річних від простроченої суми у розмірі 587, 88 грн.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1,2,8,9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Петренко В. С.