справа № 753/1218/23
провадження № 2/753/2782/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Коренюк А.М.

при секретарі Кравців Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 про витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Альфа Страхування» про стягнення страхового відшкодування, пов`язаного із шкодою, спричиненою втратою годувальника й моральної шкодою, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Страхова компанія «Альфа Страхування» про стягнення страхового відшкодування, пов`язаного із шкодою, спричиненою втратою годувальника й моральної шкодою.

З 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким викладено у новій редакції, зокрема, Цивільний процесуальний кодекс України України.

Відповідно до п. 9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України у новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач звернувся до суду із заявою про витребування доказів на підставі ст. 84 ЦПК України, мотивуючи тим, що має труднощі щодо отримання доказів по вказаній цивільній справі, які необхідні для всебічного розгляду справи даної категорії, про які він зазначив у позовній заяві, а саме доведення факту настання смерті внаслідок ДТП 13.01.2022 року пішохода ОСОБА_3 , щодо якого водій ОСОБА_4 здійснив наїзд. Вказує, що за фактом даної ДТП було внесено відомості до ЄРДР за № 0000007, розслідування якого здійснює Територіальне управління Державне бюро розслідувань.

Просить витребувати з Територіальнгого управління Державного бюро розслідувань документ про результати розслідування кримінального провадження - постанову про закриття кримінального провадження, та судово-медичну експертизу, яка була проведена на стадії досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

Прозивач, його представник, будучи належним чином повідомленими про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, вкотре в судове засідання не з`явились, матеріали справи містять заяву позивача про розгляд справи за відсутності позивача, з підтриманням вимог, а також заяву про витребування доказів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Наведені обставини свідчать, що сторони завчасно повідомлені про розгляд справи судом.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази. У разі якщо особи, які беруть участь у справі, не заявляють клопотання про витребування доказів, зокрема, копій документів із спадкової справи, обов`язком суду є роз`яснення наслідків невчинення такої процесуальної дії.

Дослідивши матеріали заяви у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об» єктивно оцінивши докази, які знаходяться в матеріалах провадження та обґрунтування необхідності витребування вказаних доказів, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті у майбутньому, суд приходить до висновку про те, що заява про витребування доказів є частково обґрунтованою та такою, що підлягає частковому задоволенню в межах належності доказів, що витребовуються, до предмета спору.

Враховуючи вимоги КПК України щодо доступу до матеріалів кримінального провадження, стадійсність проведення досудового розслідування, те, що заявник у заяві не вказує про яку саме судово-медичну експертизу просить витребувати й щодо якої особи, а суд, зважаючи на принцип диспозитивності, не може виходити за межі вимог, така заява підлягає частковому задоволенню.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ч.1 ст. 84 ЦПК України).

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (ч.3 ст. 84 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного та, п. 9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. 84 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 про витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Альфа Страхування» про стягнення страхового відшкодування, пов`язаного із шкодою, спричиненою втратою годувальника й моральної шкодою, задовольнити частково:

- витребувати у Територіального управління Державного бюро розслідувань (м.Київ, бульв. Л.Українки, 26) інформацію про результати розслідування кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000007, постанову про закриття кримінального провадження, а також судово-медичну експертизу щодо смерті внаслідок ДТП 13.01.2022 року пішохода ОСОБА_3 , відносно якого водій ОСОБА_4 здійснив наїзд.

Виконавцю направити безпосередньо до суду в п`ятнадцятиденний строк.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

СУДДЯ: