Справа № 358/639/23 Провадження № 2/358/468/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тітова М.Б.

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "ТАСКОМБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

09 травня 2023 року акціонерне товариство "ТАСКОМБАНК" звернулося до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ "ТАСКОМБАНК" заборгованість за кредитним договором № від 23 липня 2021 року в розмірі 195 711 (сто дев`яносто п`ять тисяч сімсот одинадцять) гривень 65 копійок та судові витрати по справі в розмірі 2 935 гривні 67 коп.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що АТ "ТАСКОМБАНК", уклавши 23.07.2021 з ОСОБА_1 кредитний договір № , надав йому кредитні кошти, а ОСОБА_1 отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності, порушив свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 29 травня 2023 року позовна заява АТ "ТАСКОМБАНК" прийнята до розгляду, по справі відкрите провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд справи.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 20.06.23 та 15.08.2023 не з`явився.

Згідно повідомлення працівника поштового зв`язку - ОСОБА_1 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 , помер.

З метою перевірки зазначеної інформації, судом з Богуславського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було витребувано копію актового запису про смерть. Згідно наданої відповіді та актового запису про смерть №443 від 18.09.2021, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також від державного нотаріуса Богуславської державної нотаріальної контори Чамати І.В. надійшла відповідь № 01-16/372 від 24.06.2023, згідно якої вбачається, що спадкоємці із заявою про прийняття чи відмову у прийнятті спадщини, щодо спадкового майна спадкодавця- ОСОБА_1 до Богуславської державної нотаріальної контори не зверталися.

Як вбачається з матеріалів справи Акціонерне товариство "ТАСКОМБАНК" звернулося до суду з вказаним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - 09 травня 2023 року. Правовідносини сторін ґрунтуються на кредитному договорі, укладеному 23.07.2021 між ОСОБА_1 та ТОВ «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень», правонаступником якого є Акціонерне товариство "ТАСКОМБАНК".

Суд, дослідивши зібрані матеріали, приходить до наступного.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України).

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи настала вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим та повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі бере участь відповідач-спадкоємець, який на час розгляду справи має цивільну процесуальну правосуб`єктність.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а тому сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

В даному випадку суд вважає, що є підстави для закриття провадження по даній справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Окрім того у відповідності до ч. 2 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Так, відповідно до положень ч.2 ст. 133 ЦПК України порядок повернення судового збору встановлюється законом.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» передбачений виключний перелік підстав, за яких сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду, а саме, сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; повернення заяви або скарги; відмови у відкритті провадження у справі; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням); закриття провадження у справі.

Крім цього в п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснює, що статтею 7 Закону України «Про судовий збір» врегульовано загальні питання повернення сплачених сум судового збору з підстав, визначених цією статтею, і перелік яких є вичерпним. Питання про повернення сплаченої суми судового збору вирішується судом за результатами розгляду справи, у тому числі й за відсутності заяви (клопотання) сторони чи іншого учасника судового процесу про повернення суми судового збору (статті 214, 215 ЦПК України). Про таке повернення зазначається: в ухвалі, якою заява повертається або відмовляється у відкритті провадження у справі, за подання якої сплачується судовий збір; у резолютивній частині судового рішення, яким закінчується розгляд справи по суті (при цьому в його мотивувальній частині наводяться підстави повернення сум судового збору згідно із Законом України «Про судовий збір»); в ухвалі про повернення сум судового збору, постановленій як окремий процесуальний документ.

Відповідно до ч.3 ст.7 Закону України "Про судовий збір", повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпеченням реалізації фінансової політики.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку зі смертю відповідача, а Акціонерне товариство "ТАСКОМБАНК" при подачі позову до суду сплатило судовий збір в розмірі 2 935 грн. 67 коп., сплачена сума судового збору підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 7 Закону України «Про судовий збір», ст.ст.133, ст.ст. 255, 256 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Закрити провадження в справі за позовом Акціонерного товариства "ТАСКОМБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Повернути позивачу Акціонерному товариству "ТАСКОМБАНК", адреса: 01032, м. Київ, вул. С.Петлюри, буд. № 30, , з державного бюджету судовий збір, сплачений 26.04.2023, згідно платіжної інструкції № , на р/рUA0010750, що становить 2 935 (дві тисячі дев`ятсот тридцять п`ять) гривень 67 коп.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги через Богуславський районний суд Київської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов