Справа № 339/37/23
Провадження № 22-ц/4808/1064/23
Головуючий у 1 інстанції Сметанюк В. Б.
Суддя-доповідач Мальцева
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої судді Мальцевої Є.Є.,

суддів Василишин Л.В., Фединяка В.Д.,

секретар Петрів Д.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Болехівської міської ради Івано-Франківської області на ухвалу Болехівського міського суду Івано-Франківської області від 11 липня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Болехівської міської ради Івано-Франківської області про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Болехівської міської ради Івано-Франківської області про відшкодування моральної шкоди в розмірі 500 000 грн. Обгрунтував його протиправними діями відповідача під час проведення конкурсу на посаду директора Болехівської школи, в якому брав участь.

06 березня 2023 року до закінчення підготовчого судового засідання до суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи для визначення розміру завданої йому моральної шкоди. Проведення експертизи просив доручити експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз», оплату за проведення експертизи покласти на нього та на час проведення судової експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвалою Болехівського міського суду Івано-Франківської області від 11 липня 2023 року клопотання позивача про призначення судово-психологічної експертизи задоволено, призначена у справі судово-психологічна експертиза, проведення якої доручено експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз».

На вирішення експертів поставлені запитання:

1. Чи є ситуація, пов`язана із прийняттям: 1) розпорядження міського голови міста Болехів № 148-р від 01.06.2021 «Про затвердження порядку проведення конкурсу на посаду директора Болехівської ЗОШ І-ІІІ ступенів № 2 Болехівської міської ради»; 2) розпорядження міського голови міста Болехів № 149-р від 01.06.2021 «Про затвердження складу конкурсної комісії»; 3) розпорядження міського голови міста Болехів № 169-р від 15.06.2021 «Про затвердження текстових та ситуаційних завдань»; 4) розпорядження міського голови міста Болехова № 157-к від 23.07.2021 «Про прийняття на роботу на умовах контракту» (які визнані протиправними і скасовані рішеннями Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09.12.2021року та 13.04.2022року), психотравмуючою для позивача ОСОБА_1 ?

2. Чи спричинені ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується у справі?

3. Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Від імені відповідача Болехівської міської ради ухвалу оскаржив міський голова Яцинин І.В., посилаючись на порушення норм судом процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні клопотання, справу повернути до суду для подальшого розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в матеріалах справи є достатньо доказів для з`ясування обставин справи і вирішення спору, а така експертиза не встановить особливостей психічної діяльності заявника та таких проявів у поведінці, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки, зважаючи на предмет спору.

Більш того, як роз`яснено в п.2 Постанови Пленуму ВС України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Тобто, не можна віднести до компетенції судово-психологічної експертизи вирішення питання про ймовірне заподіяння моральної шкоди.

Позивачем клопотання про проведення такої експертизи не обгрунтовано.

При вирішенні спору про наявність моральної шкоди, суд встановлює наявність протиправної поведінки і причинний зв`язок між поведінкою заподіювача шкоди і шкодою, розмір шкоди, і вже при вирішенні питання про відшкодування моральної шкоди, суд з`ясовує, чим підтверджується факт заподіяння моральної шкоди, за яких обставин, як позивач її оцінює та інше.

Таким чином, стягнення моральної шкоди є похідним від встановлення факту завдання такої шкоди. Тому відсутні підстави для призначення такої експертизи, оскільки в даному спорі є достатньо доказів і висновок експерта не є обов`язковим.

Необхідність вирішення поставленого судом питання про встановлення ступеня завдання відповідачем моральної шкоди позивачу у зв`язку з прийняттям розпоряджень міського голови, які визнані протиправними і скасовані рішенням суду, не обґрунтована судом, а вказані в ухвалі розпорядження не є предметом розгляду в справі.

При постановленні судом оскарженої ухвали не була з`ясована думка відповідача з приводу вибору експертної установи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вказує на безпідставність доводів апелянта. Суд саме у відповідності до положень ЦПК України призначив у справі експертизу для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі. Для експерта постановлено питання, чи є конкретна ситуація психотравмуючою для позивача, чи спричинено нею моральні страждання, який орієнтовний розмір компенсації моральної шкоди.

І саме такий доказ з урахуванням характеру позову є належним.

Суд оцінює докази у сукупності, жодний з них не має наперед встановленого значення. Тому призначення судом психологічної експертизи за клопотанням позивача не порушує прав відповідача.

При вирішенні питання визначення експертного закладу відповідач заперечував проти призначення експертизи взагалі, тобто, сторони не дійшли згоди в цьому питанні, тому суд призначив проведення експертизи у закладі, вказаному позивачем.

Таким чином, апеляційна скарга є необґрунтованою, не підлягає задоволенню, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу від 11 липня 2023 року - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача - заступника міського голови Болехівської міської ради Калитин І.Р., яка підтримала скаргу, заперечення позивача ОСОБА_1 , який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

За положеннями статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд першої інстанції виходив з того, що предметом позову є моральна шкода, розмір якої позивачем визначений в сумі 500 000 грн.

Частинами 1-3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з п.п. 6.3, 6.4 розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Відповідно до положень ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Постановлюючи оскаржену ухвалу про призначення у справі судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції вважав, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

Однак колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Суд першої інстанції посилався на норми статті 23 ЦК України, що визначають поняття моральної шкоди. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з частиною першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до частин 1, 3 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Однак виходячи із предмету спору, та враховуючи, що стягнення моральної шкоди є похідним від встановлення факту завдання матеріальної шкоди, яка має бути встановлена в першу чергу, колегія суддів не вбачає обґрунтованих підстав для призначення судово-психологічної експертизи.

Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Для встановлення підстав відшкодування моральної шкоди необхідна наявність чотирьох юридичних ознак в їх сукупності для того, щоб в особи, яка заподіяла моральну шкоду, виник обов`язок її відшкодувати, а саме: наявність моральної шкоди; протиправна поведінка особи, яка завдала моральну шкоду; причинний зв`язок між поведінкою особи і спричиненням шкоди; провина особи, яка заподіяла моральну шкоду.

Отже, питання, в редакції суду першої інстанції, визначені для дослідження експерта - «Чи є ситуація, пов`язана із прийняттям: 1) розпорядження міського голови міста Болехів № 148-р від 01.06.2021 «Про затвердження порядку проведення конкурсу на посаду директора Болехівської ЗОШ І-ІІІ ступенів № 2 Болехівської міської ради»; 2) розпорядження міського голови міста Болехів № 149-р від 01.06.2021 «Про затвердження складу конкурсної комісії»; 3) розпорядження міського голови міста Болехів № 169-р від 15.06.2021 «Про затвердження текстових та ситуаційних завдань»; 4) розпорядження міського голови міста Болехова № 157-к від 23.07.2021 «Про прийняття на роботу на умовах контракту» (які визнані протиправними і скасовані рішеннями Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09.12.2021року та 13.04.2022 року), психотравмуючою для позивача ОСОБА_1 ? 2. Чи спричинені ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується у справі?» - на думку колегії суддів є некоректними, передчасними, такими, що не входять в компетенцію експерта.

Разом з тим, звертаючись до суду, позивач визначив розмір відшкодування, який для нього є достатньою компенсацією моральної шкоди, вказав обставини, за яких зазнав такої шкоди.

Таким чином, мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди без фактичного доведення розміру матеріальної шкоди та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу, при цьому як наголошує ЄСПЛ: право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За наведених обставин колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги про допущення судом порушень норм процесуального права під час вирішення клопотання про призначення експертизи.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне скасувати ухвалу Болехівського міського суду від 11 липня 2023 року про призначення судово-психологічної експертизи та зупинення провадження у справі, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 368, 374,379, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Болехівської міської ради Івано-Франківської області задовольнити.

Ухвалу Болехівського міського суду Івано-Франківської області від 11 липня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 30 серпня 2023 року .

Головуюча суддя Є.Є. Мальцева

Судді: Л.В. Василишин В.Д. Фединяк