Справа № 367/527/22
Провадження №2/367/2423/2023
УХВАЛА

про залишення без руху

11 липня 2023 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Шестопалова Я.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Абрамовича Едуарда Олександровича про уточнення позовних вимог,

в с т а н о в и в:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Ірпінська міська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 10.06.2022 року було відкрито загальне позовне провадження у зазначеній вище цивільній справі.

11.07.2023 року представником позивача була подана уточнена позовна заява, в якій просять суд приєднати до матеріалів справи дану заяву про уточнення позовних вимог; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину № 3-1166 видане 21.10.2021 року спадкова справа 306/2020 на (одну другу) частку квартири видане на ім`я ОСОБА_2 ; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , право власності на квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 77,7 кв.м., яка належала ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу квартири, в порядку спадкування за спадковою трансмісією після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 право власності на квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 77,7 кв.м. після смерті сина ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали даної цивільної справ, вважає за необхідне залишити уточнену позовну заяву без руху з наступних підстав.

Судом встановлено, що зазначена вище уточнена позовна заява, подана представником позивача є фактично заявою про збільшення позовних вимог.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статтях 175,177 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до правил частини 3 статті 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

До заяви про збільшення позовних вимог, у частині, що стосується її форми та змісту застосовуються правила статті 175 ЦПК України, тобто усі вимоги, які ставляться до позовної заяви також поширюються і до заяви про збільшення позовних.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві повинно бути зазначено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, визначених зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Вивченням поданої уточненої позовної заяви (заяви про збільшення позовних вимог) встановлено, що вона не в повному обсязі відповідає вимогам норм цивільного процесуального законодавства, які є обов`язковими для всіх позовних заяв, з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 2 ст. 5 ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Крім того, як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідачів повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

За змісту уточненої позовної заяви (заяви про збільшення позовних вимог) вбачається, що позивач висуває вимогу про визнання за Відповідачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 право власності на квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 77,7 кв.м. після смерті сина ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом, що не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», встановлено, що прожитковий мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Так, позивачем не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру про визнання за Відповідачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 право власності на квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 77,7 кв.м. після смерті сина ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом. Тому, за дану вимогу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб., що становить 4016,00 грн.

За таких обставин, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк - 10 днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків, а саме викласти позовні вимоги у відповідності до цивільного процесуального законодавства та сплати судового збору в розмірі визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 177, 185 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Абрамовича Едуарда Олександровича про уточнення позовних вимог (про збільшення позовних вимог) залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.В. Шестопалова