Справа № 175/4069/21
Провадження № 2/175/1208/21
УХВАЛА

"21" серпня 2023 р. смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря Вербицької К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Гуніна Ірини Олександрівни про стягнення боргу за договором позики зі спадкоємців,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Новік Л.М. перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Гуніна Ірини Олександрівни про стягнення боргу за договором позики зі спадкоємців.

На підставі розпорядження керівника апарату Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22.03.2023 року з причини відсторонення від здійснення правосуддя судді Новік Л.М., проведено повторний автоматизований розподіл справи №175/4069/21 (провадження 2/175/1208/21)

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2023 року справу №175/4069/21 передано у провадження судді Журавель Т.С.

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28.03.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання у справі.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано клопотання про проведення почеркознавчої експертизи. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач як підставу для стягнення боргу за договором позики зі спадкоємця зазначає, що на сторінках договору позики № 10/12/2017 від 10.12.2017 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , міститься підпис виконаний ОСОБА_3 . Проте вказаний підпис ОСОБА_3 не належить. Вказаний договір позики так само, як і відповідність підпису на цьому документі має суттєве значення для вирішення цивільної справи по суті, оскільки саме на підставі цього письмового доказу, позивачка обґрунтовує виникнення правовідносин.

В судове засідання сторони не з`явилися. Засобами електронного зв`язку надіслали заяви про проведення підготовчого засідання без їх участі. Представник позивача у своїй заяві зазначив, що не заперечує проти задоволення клопотання про проведення почеркознавчої експертизи.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подане клопотання, суд доходить висновку, що клопотання про проведення почеркознавчої експертизи підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1, 5 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Згідно п.п.1.2.1 п.1.2 Розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року№53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5), основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, почеркознавча.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

З урахуванням визенаведеного, суд доходить висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Проведення почеркознавчої експертизи суд вважає за доцільне доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставити питання, запропоновані представником відповідача.

Керуючись ст. ст. 103, 253, 254, 260, 261, 353 ЦПК України.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про призначення почеркознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Гуніна Ірини Олександрівни про стягнення боргу за договором позики зі спадкоємців почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставити питання:

1)??Чи належить підпис ОСОБА_3 виконаний в договорі позики від 10.12.2017 року, ОСОБА_3 чи іншій особі? ??

2)Чи належить підпис ОСОБА_1 виконаний на договорі позики від 10.12.2017 року, ОСОБА_1 ? ??

3)Коли було вчинено підписи від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на цих документах в 2017 році, як зазначено в договорі чи пізніше? ??

4)Особою якої статі виконано підпис від імені ОСОБА_3 в договорі позики від 10.12.2017 року?

5)Чи відповідає підпис документа даті, коли він був підписаний?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться за адресую: 03057, м. Київ, вул. Смоленська 6.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Зобов?язати сторін надати експертній установі всінеобхідні документи, об?єкти, матеріали та доступ до свого помешкання з метою проведення експертизи належним чином;

Суд роз`яснює, що відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Попередивши її про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Витрати на проведення експертизи покласти на відповідача.

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної

Суддя Т. С. Журавель