ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4910/23
Провадження № 2/362/2034/23
У Х В А Л А

"10" серпня 2023 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ковалівської сільської ради, треті особи: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Зінченко Ольга Андріївна, Гребінківська державна нотаріальна контора Київської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування та скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Островський Р.С. звернувся до суду з позовом, в якому просить суд визнати за ОСОБА_1 житловий будинок площею 41,7 кв.м. з надвірними будівлями, що розташований на земельній ділянці 0,35 га за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_2 та скасувати арешт нерухомого майна (житловий будинок площею 41,7 кв.м. з надвірними будівлями, що розташований на земельній ділянці 0,35 га за адресою: АДРЕСА_1 ), який був накладений на підставі повідомлення, б/н, 21.01.1999 Васильківського міськрайонного суду Київської області, що зареєстровано 09.08.2004 за №1227590 реєстратором Гребінківська державна нотаріальна контора. Повернути сплачений судовий збір за подання позовної заяви.

Перевіривши позовну заяву, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Проте позовна заява ОСОБА_1 не містить виклад обставин та мотивів, з огляду на які нею об`єднано вимоги про визнання права власності на майно в порядку спадкування та скасування арешту майна, який накладений ухвалою суду в одному позові.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18 (провадження № 12-231гс18).

Отже, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів), або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

При цьому, об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 910/11811/18).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

У даній справі об`єднання позовних вимог в одне провадження не допускається, так як відсутня спільність предмета позову, оскільки одна вимога позивача стосується про визнання права власності на майно в порядку спадкування, а друга вимога стосується скасування арешту майна, який накладений на підставі ухвалу суду, розгляд якого можливий тільки після набуття права власності на майно та у порядку передбаченого вимогам ст.158 ЦПК України.

Не вдаючись до надання правової оцінки спірним правовідносинам щодо кожного відповідача окремо, приходжу до висновку, що наведене вище в повній мірі свідчить про неоднорідність позовних вимог, адже такі вимоги не пов`язані між собою єдиною підставою виникнення, а відповідач не об`єднаний між собою спільними правами чи обов`язками, що виключає можливість їх процесуальної співучасті.

Заявлені позовні вимоги становлять самостійні предмети розгляду, кожен з яких має окреме коло фактичних обставин спору та доказів (зокрема, щодо визнання права власності на майно в порядку спадкування, що стосується встановлення кола спадкоємців, набуття права власності спадкодавцем на спірне майно, тощо та скасування арешту майна де потрібно з`ясуванню на підставі чого було накладено арешт, хто був ініціатором накладення арешту, чи наявне рішення, тощо), тому вважаю, що відсутні підстави для їх об`єднання, оскільки в такому спорі відсутня спільність предмета позову та не буде сприяти ефективному захисту порушених прав.

Водночас суд зазначає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Позивачем не обґрунтовані підстави об`єднання в одному провадженні позовних вимог про визнання права власності на майно в порядку спадкування та скасування арешту майна, оскільки предмет позовних вимог є різним, відтак, об`єднання вимог позивача у одне провадження не буде сприяти ефективному захисту порушених прав, та не можуть бути розглянуті в одному провадженні, оскільки в такому спорі відсутня спільність предмета позову.

Розгляд цих вимог в одному провадженні може безпідставно затягнути розгляд справи.

Пунктом 2 частини 4 ст. 185 ЦПК України передбачено, що позовна заява повертається якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Оскільки позивачем в одній позовній заяві об`єднано декілька вимог, які не підлягають розгляду судом в одному провадженні, отже порушено правило об`єднання позовних вимог, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви на підставі п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Разом з цим, роз`яснюю позивачу та його представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 19, 23, 185, 186, 188, 260 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ковалівської сільської ради, треті особи: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Зінченко Ольга Андріївна, Гребінківська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування та скасування арешту майна повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 денний строк з дня оголошення ухвали, особами, які брали участь у справі але не були присутні під час оголошення ухвали - в цей же строк з часу одержання копії цієї ухвали.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко