У Х В А Л А

Іменем України

14 серпня 2023 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого-судді - Панченко О.М.

з секретарем судового засідання - Сарнавським М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 (правонаступника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи») до ОСОБА_2 , що діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» правонаступником якого є ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування рішення та запису про державну реєстрацію права, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач за первісним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» у липні 2021 року звернулося до суду із позовом до відповідача про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном.

Ухвалою суду від 15.07.2021 року відкрито провадження у справі, призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

07.10.2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про скасування рішення та запису про державну реєстрацію права, яка була судом залучена до матеріалів первісного позову.

В судовому засіданні 30.06.2023 року судом було задоволено клопотання про залучення до участі у справі правонаступника позивача за первісним позовом - ОСОБА_1 замість первісного позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» та відповідно правонаступника відповідача за зустрічним позовом. Судове засідання відкладено на 14.08.2023 року.

В судові засідання, що були призначені судом на 30.06.2023 року та 14.08.2023 року позивач за зустрічним позовом не з`явився, його представник надіслала до суду заяву в якій просила відкласти розгляд справи, який ппризначено на 30.06.2023 року в зв`язку із її зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Від позивача за первісним позовом 14.08.2023 року до суду надійшла письмова заява в якій просить суд про залишення зустрічних позовних вимог без розгляду в зв`язку із повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Зважаючи на те, що позивач за зустрічним позовом та його представник в судові засідання призначені судом на 30.06.2023 року, 14.08.2023 року не з`явилися, не надали суду доказів про поважність причини їх неявки, суд приходить до висновку про можливість залишення зустрічного позову без розгляду.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» правонаступником якого є ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування рішення та запису про державну реєстрацію права, - залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання учасниками судового розгляду.

Суддя Оксана Панченко