Ухвала

Іменем України

18 грудня 2023 року

смт Краснопілля

Справа № 578/660/20

провадження № 2/578/2/23

Краснопільський районний суд Сумської області у складі головуючого судді КОСАР А. І. з секретарем судового засідання ЛИТВИН А. В. розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Краснопілля Сумської області у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі їх представника адвоката ТЕРЕЩЕНКА Вадима Володимировича до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Краснопільського нотаріального округу Сумської області ВАНГОРОДСЬКИЙ Віталій Васильович про визначення додаткового строку для вступу у спадщину та визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину,

та установив:

Позивачі через свого представника звернулися до Краснопільського районного суду Сумської області з позовом, в якому просять:

-визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлих ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_6 та ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_7 ;

-визнати свідоцтво про право на спадщину за законом видане на ім`я ОСОБА_8 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_6 на земельні частки(паї) розміром 4,2631та 0,4271га недійсним;

-визнати свідоцтво про право на спадщину за законом видане на ім`я ОСОБА_8 на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_7 на земельні частки (паї) розміром 5,5324 та 0,4271 га недійсним.

Ухвалою суду від 11 червня 2020 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачам строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 01 липня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі № 578/660/20; розгляд справи постановлено провести в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання.

22 липня 2020 року представник відповідача подала відзив, за змістом якого просить у позові відмовити за необґрунтованістю.

Ухвалою суду від 11 вересня 2020 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , Приватного нотаріуса Краснопільського нотаріального округу Сумської області Вангородського Віталія Васильовича, та витребувано докази від Сумського обласного державного нотаріального архіву; Приватного нотаріуса Краснопільського нотаріального округу Сумської області Вангородського В.В.

Ухвалою суду від 5 березня 2021 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 01 квітня 2021 року.

В ході судового розгляду сторони та треті особи висловили процесуальну позицію з приводу заявлених позовних вимог.

У послідуючому 19.09.2022, 08.09.2022 та 28.10.2022 судові засідання не відбулися за клопотанням представника позивача у зв`язку з його зайнятістю в іншій справі.

12.01.2023, 10.02.2023, 27.03.2023, 02.05.2023, 19.06.2023, 29.08.2023 судові засідання не відбулися за клопотанням представника позивача у зв`язку з воєнним станом позивач ОСОБА_11 вимушено перебуває за межами країни і не може особисто прийняти участь у судовому засіданні, хоча наполягає на цьому. Позивач ОСОБА_12 також має бажання приймати безпосередню участь у розгляді справи, але через воєнний стан не може прибути до суду.

У вказані судові засідання представник позивача також не прибув, причину неявки суд не повідомив.

08.11.2023 судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого по справі в нарадчій кімнаті.

В судове засідання 18.11.2023 сторони та треті особи не прибули, повідомлені належним чином, позивачі зокрема через свого представника. Від представника позивача надійшло клопотання про те, що позивач ОСОБА_11 вимушено перебуває за межами країни і не може особисто прийняти участь у судовому засіданні, хоча наполягає на цьому. Позивач ОСОБА_12 також має бажання приймати безпосередню участь у розгляді справи, але через воєнний стан не може прибути до суду.

Представник позивача всудове засідання 18.11.2023 також не прибув, причину неявки суд не повідомив.Заяв про розгляд справи за відсутності позивачів та їх представника не надійшло.

У відповідності до статті 44 Цивільного процесуального кодексу України /далі по тексту також ЦПК/, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

У постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 5 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 вказано, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, виключно неявка позивача у судові засідання не може слугувати підставою для залишення позову без розгляду, керуючись пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК. Необхідною умовою для вчинення відповідної процесуальної дії є також відсутність у матеріалах справи заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом, позивачі та їх представник в установленому законом порядку повідомлені про дату, час і місце проведення судових засідань, проте у судові засідання не з`явилися, і від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Згідно зі змістом статті 263 ЦПК судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, суд уважає, що наявні правові підстави для застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК, та постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Керуючись стст. 223, 257-258, 353-354 Цивільного процесуального кодексу України,

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі їх представника адвоката ТЕРЕЩЕНКА Вадима Володимировича до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Краснопільського нотаріального округу Сумської області ВАНГОРОДСЬКИЙ Віталій Васильович про визначення додаткового строку для вступу у спадщину та визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину - залишити без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Сторона, яка не була присутня при проголошенні ухвали, може її оскаржити протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Повне судове рішення складено 22.12.2023.

Суддя А. І. Косар