Справа № 196/935/22
№ провадження 2/196/156/2023
26 грудня 2023 року смт Царичанка
Царичанський? ? районний суд Дніпропетровської області в складі:
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? головуючого судді:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?Костюкова Д.Г.,
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? за участю секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? позивача:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1 .? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? представника відповідача:? ? ? ? адвоката Бойко Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" про скасування державної реєстрації права власності та припинення права власності,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , Комунального підприємства "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" про скасування державної реєстрації права власності та припинення права власності.
В обґрунтування позовних вимог вказав, що 13 березня 2017 року ОСОБА_2 на прилеглій до будинку території за адресою: АДРЕСА_1 , почав будувати гараж.
Підставою будівництва гаража було рішення Царичанської селищної ради від 12.09.2013р. за №818-37/VІ, яким було затверджено проект землеустрою земельної ділянки площею 0,040 га (40 кв.м.) для будівництва гаража ОСОБА_2 на відстані 3 м від стіни багатоквартирного будинку.
Вказав, що мешканці будинку за адресою: АДРЕСА_1 ? співвласників багатоквартирного будинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » були проти будівництва гаража та звертались до ОСОБА_2 з проханням? ? не будувати гараж. Також він звертався до Царичанської селищної ради про зупинення будівництва, але йому було відмовлено.
Після його звернення до Департаменту Державно-архітектурної будівельної інспекції України в Дніпропетровській області, 21.06.2017 року інспектор Департаменту склав акт, протокол і припис, в якому було висунуто вимоги ОСОБА_2 - усунути виявлені порушення до 21.07.2017 року та винесено штраф на суму 10 200 грн.
ОСОБА_2 закінчив будівництво гаража, зареєстрував в Департаменті ДАБІ: 28.09.2017р. повідомлення про початок виконання будівельних робіт (заднім числом); 11.10.2017р. декларацію про готовність до експлуатації об`єкта будівництва-гаража, та заніс в декларацію завідомо недостовірну інформацію.
Враховуючи умисне невиконання двох приписів, 02 листопада 2018р. Департамент ДАБІ подав позовну заяву до Дніпропетровського окружного адміністративного суду про знесення незаконно збудованого гаража, залучивши його третьою особою у справі.
21.02.2019р. Дніпропетровський окружний адміністративний суд, розглянувши справу №160/8354/18, виніс рішення, яким зобов`язав ОСОБА_2 знести самочинно побудований гараж (вступило в законну силу 26.03.2019р.).
21.01.2021р. ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу до Третього апеляційного адміністративного суду, в якій вказав, що збудований ним гараж не підлягає знесенню, тому що за ним зареєстровано право власності на гараж на земельній ділянці, цільове призначення якої для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, та якій присвоєно кадастровий номер.
Третій апеляційний адміністративний суд, розглянувши справу №160/8354/18 скасував рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2019 року.
Департамент ДАБІ, сплатив судовий збір і звернувся до Касаційного адміністративного суду з касаційною скаргою, яку 30.07.2021р. було повернуто Департаменту.
15.09.2021р. Державна архітектурна інспекція була ліквідована та була створена Державна інспекція архітектури та містобудування України. ДІАМ відмовилась звернутись до суду з клопотанням про визнання її правонаступником ДАБІ у цій справі.
Вважає, що для скасування рішення Третього апеляційного адміністративного суду потрібно звернутись з позовом про скасування протиправної державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на гараж.
Враховуючи факт державної реєстрації 25.10.2017р. права власності ОСОБА_2 на гараж на підставі скасованої 18.10.2017р. Департаментом декларації про готовність до експлуатації гаража можливо зробити висновок: «Рішення державного реєстратора індексний номер 37740563 від 25.10.2017р. здійснено за відсутності підстав для проведення державної реєстрації прав і є незаконним».
Вказав, що? ? автогараж ОСОБА_2 розміщений під стіною їхнього багатоквартирного будинку, де проходить газова труба, що може спричинити вибух. Всі мешканці будинку вважають, що тільки після скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на гараж, вони зможуть добитись знесення самочинно збудованого гаража.
На підставі викладеного прохає, скасувати державну реєстрацію з індексним №27740563 від 25.10.2017р. права власності ОСОБА_2 на об`єкт нерухомого майна гараж за адресою: АДРЕСА_3 ; скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведену 25.10.2017р. державним реєстратором прав на нерухоме майно ОСОБА_2 на об`єкт нерухомого майна гараж за адресою: АДРЕСА_2 ; припинити право власності ОСОБА_2 на об`єкт нерухомого майна гараж за адресою: АДРЕСА_2 ; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992.40 грн.
26.12.2022 року ОСОБА_1 подав заяву про збільшення розміру позовних вимог та прохав стягнути з ОСОБА_2 на його користь судовий збір в сумі 2 977.20 грн.
Ухвалою судді від 26.12.2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" про скасування державної реєстрації права власності та припинення права власності та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 25.05.2023 року підготовче провадження в справі закрито та призначено справу до розгляду по суті.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав в повному обсязі, пояснив, що ОСОБА_2 збудував гараж у невстановленому місці. Перед будівництвом гаража відбулись загальні збори мешканців багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , які проголосували проти будівництва гаража. Однак ОСОБА_3 не погодився з думкою мешканців та збудував гараж. Після чого був оштрафований, приписи Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо знесення гаража умисно не виконує. Оскільки, ОСОБА_2 збудовано гараж з істотним порушенням будівельних норм та не подав своєчасно повідомлення про початок будівництва, а тому вказаний гараж є самочинним будівництвом. Таким чином, ОСОБА_2 не набув права власності на самочинно збудований гараж та проведена державна реєстрація права власності на вказаний об`єкт є незаконною. Позовні вимоги прохає задовольнити.
Представник ОСОБА_2 адвокат Бойко Ю.О. позовні вимоги не визнав в повному обсязі та прохав відмовити посилаючись на наступні обставини. Позивач ОСОБА_4 не є суб`єктом права, який може ставити питання про припинення права приватної власності на нерухоме майно. Між позивачем та відповідачем не може існувати майнового спору, оскільки між ними відсутні будь-які матеріально-правові відносини, з яких можуть виникнути цивільно-правові спори. Особиста неприязнь ОСОБА_1 до ОСОБА_2 не може бути підставою для звернення до суду. Посилання ОСОБА_1 на те, що ця справа має виняткове значення для всіх мешканців багатоквартирного будинку і він діє від імені всіх та видає свою позицію як «ми», є некоректним і протиправним. Ділянку для будівництва гаража було виділено правомірно. Не вважає гараж самочинним будівництвом.
Представник відповідача Комунального підприємства "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява, в якій представник просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги не визнає.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заявлений позов, з`ясувавши правову позицію сторін,? ? перевіривши доводи сторін, даючи оцінку доказам у їх сукупності об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та взаємозв`язку і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.
Також посадовою особою Департаменту 24.04.2018 було здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при будівництві гр. ОСОБА_2 гаражу по АДРЕСА_1 . В ході перевірки було встановлено, що гр. ОСОБА_2 не виконав вимоги виданого Департаментом припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.06.2017, що є порушенням ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
За результатами перевірки, відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення від 24.04.2018 відповідно до ч.1 ст.188-42 КУпАП та надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.04.2018 (а.с.14-17).
Згідно листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 02.05.2018р. №1004-1.20/12/6 «Щодо відповіді на звернення» на звернення ОСОБА_1 від 19.04.2018, керуючись п.11 порядку здійснення державного аріхтектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, з метою перевірки достовірності даних, наведених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) «Будівництво індивідуального гаража за адресою: АДРЕСА_2 . Благоустрій? ? території» та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (ССі) «Будівництво індивідуального гаража за адресою: АДРЕСА_2 . Благоустрій території», які були подані ОСОБА_2 , Департаментом було направлено лист від 13.10.2017 №1004-1.19/1943 на адресу проектувальника ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут», стосовно надання інформації щодо розробки проектної документації на зазначений об`єкт та лист від 13.10.2017 №1004-1.19/1944 до Царичанської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, стосовно надання інформації щодо видачі містобудівних умов та? ? обмежень забудови земельної ділянки. Станом на даний час відповіді від вищевказаних установ на адресу Департаменту не надходили.
Департаментом повторно направлено лист від 24.04.2018 №1004-1.18/726 на адресу проектувальника ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» стосовно надання інформації щодо розробки проектної документації на зазначений об`єкт? ? та лист від 24.04.2018 №1004-1.14/725 до інформації щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.
Стосовно надання інформації щодо повідомлення ОСОБА_2 про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого Повідомлення та реєстрації Декларації повідомили, що гр. ОСОБА_2 відповідно до Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою КМУ від 13.04.2011 №466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою КМУ від 13.04.2011 №461 було повідомлено протягом трьох робочих днів з дня скасування. (а.с.18-19).
Згідно листа КП «Царичанське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради від 09.04.2021 №86, КП «Царичанське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради отримало акредитацію у сфері державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень на підставі Наказу Міністерства юстиції №2651/5 від 07.09.2016р. Державні реєстратори прав на нерухоме майно та їх обтяжень були звільнені? ? з КП «Царичанське БТІ «ДОР» 05.06.2018р. та була скасована акредитація. Правонаступники не передбачені. Державні реєстратори, які працювали в КП «Царичанське БТІ «ДОР»: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (а.с.25).
Згідно листа Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22.10.2021 №707/05/13-21, Державна інспекція архітектури та містобудування України є новоутвореним центральним органом виконавчої влади та не є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції, Державної інспекції містобудування України і Державної сервісної служби містобудування України. Також у судових справах де рішення суду щодо заміни належної сторони по справі набере законної сили ДІАМ буде представляти інтереси відповідно до законодавства України (а.с.27-30).
22.01.2021 ОСОБА_2 подано уточнену апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у складі головуючого судді Кучми К.С. від 21.02.2019 року у справі №160/8354/18 за позовною заявою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_1 , про визнання самочинним будівництво гаража та зобов`язання відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт будівництва гараж (а.с.152-155).
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 14374575 від 11.12.2013, земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_2 (а.с.180)
Інвентаризаційна справа №273/0 на будинок АДРЕСА_2 виготовлена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_9 .
Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Верховний Суд зазначає, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76, 77 ЦПК України).
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
Відповідно до вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Однак, позивачем, в порушення вищевказаних вимог, не зазначено та не доведено в судовому засіданні, які саме його права були порушені внаслідок реєстрації за відповідачем ОСОБА_2 права власності на гараж та отримання останнім свідоцтва про право власності на це майно.
Суд зауважує, що судовому захисту підлягає не абстрактне, а цілком конкретне порушене право, що впливає на обрання способу його захисту чи відновлення.
В даному випадку з боку позивача ОСОБА_1 не надано жодного належного доказу на підтвердження наявності порушення, невизнання або оспорювання його прав відповідачем.
В судовому засіданні позивачем також не доведено належними та допустимими доказами яким чином відповідач порушив права саме позивача внаслідок отримання права власності на спірне майно.
В обгрунтування позову позивач посилався на істотні порушення відповідачем при будівництві гаражу норм ДБН, але при цьому не зазначив та не надав суду відповідних доказів про те, які конкретно норми ДБН були порушені відповідачем та які саме права або законні інтереси позивача були порушені внаслідок цього.
Суд зауважує, що сам по собі факт порушення норм ДБН не свідчить автоматично про порушення прав та законних інтересів конкретної особи.
Нагляд за додержанням вимог чинного законодавства у відповідній сфері, а також усунення виявлених порушень здійснюють відповідні державні контролюючі органи.
Як встановлено в судовому засіданні позивач, зазначаючи про істотні порушення відповідачем норм ДБН, посилається при обґрунтуванні позову на положення ст.376 ЦК України.
Поміж тим, відповідно до вимог ч.7 ст.376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Таким чином, чинне законодавство надає право звернення до суду з вимогою усунути наслідки істотного порушення будівельних норм і правил самочинного будівництва саме органам державної влади або органу місцевого самоврядування.
Суд зазначає, що відсутність належних та допустимих доказів порушення відповідачем конкретних норм ДБН, а також відсутність доказів порушення конкретних прав та законних інтересів позивача при оформленні відповідачем права власності на збудоване ним майно позбавляє суд можливості встановити справжню природу спірних правовідносин та порушеного права.
Суд не приймає заяву позивача про порушення відповідачем норм протипожежної безпеки, оскільки будь-яких доказів зазначеного факту суду не надано.
Більш того, суду не надано жодних доказів категорії вогнестійкості зазначених у позові споруд та порушення відповідачем відповідних відстаней між ними.
При цьому, судом в підготовчому судовому засіданні з`ясовувалося питання про призначення по справі експертиз для вирішення даного спору, але сторонами відповідні клопотання заявлені не були.
Відповідно до принципу диспозитивності суд не має права самостійно збирати докази, що стосуються предмета спору.
Позивач пред`являючи вимоги про скасування державної реєстрації права власності, запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права на нерухоме майно та припинення права власності посилається на те, що гараж збудований ОСОБА_2 без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та з істотним порушенням будівельних норм і правил, є самочинним, розташований біля стіни багатоквартирного будинку, в якому він проживає, чим створює небезпеку для всіх мешканців будинку.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань).
Особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16, провадження № 12-158гс18).
При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект щодо відновлення відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.
Обраний позивачем спосіб захисту має бути передбачений законом або договором.
Суду завжди необхідно враховувати, до яких наслідків призведе застосування того чи іншого способу захисту: чи призведе це до тієї кінцевої мети, яку прагне досягнути позивач, звертаючись до суду.
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17, провадження № 61-2417сво19).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним із юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для підтвердження права власності, а самостійного значення для виникнення права власності не має. Така реєстрація визначає лише момент, з якого держава визнає та підтверджує право власності за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення такого права. Зміст приписів статті 376 ЦК України засвідчує неможливість застосування інших, ніж ті, що встановлені цією статтею, способів легітимізацїї (узаконення) самочинного будівництва та набуття права власності на такі об`єкти. Реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, яка його здійснила, не змінює правовий режим такого будівництва як самочинного (постанови від 07.04.2020р. у справі № 916/2791/13 та від 23.06.2020р. у справі № 680/214/16-ц.
Таким чином, виходячи із встановлених обставин в даній справі та враховуючи ненадання суду належних доказів порушення відповідачем конкретних прав та законних інтересів позивача, відсутність доказів того, яким чином діями відповідача були порушені конкретні права та законні інтереси позивача, а також враховуючи обраний позивачем спосіб захисту, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача до відповідача ОСОБА_2 .
Щодо вимог позивача до Комунального підприємства "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" суд зазначає наступне.
Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, провадження №14-61цс18, пункт 41).
Таким чином, КП "Новомосковське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради" є неналежним відповідачем, а тому позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Отже, з урахуванням принципу диспозитивності цивільного процесу та засад змагальності сторін, відповідно до яких саме позивач зобов`язаний довести обставини, які мають значення для справи і на які він посилається як на підставу позову, а також з урахуванням обраного способу захисту, суд приходить до висновку про відмову у позові в повному обсязі.
Частиною 2 статті 141 ЦК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача.
Керуючись ст.ст.13, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Судові витрати позивача покласти на останнього.
? ? Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
? ? Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне рішення складено 05.01.2024 року.
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Суддя:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков