Справа № 740/3474/23
Провадження № 2/740/834/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2023 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Карпуся І.М.,

із секретарем судового засідання Кубрак Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому відповідно до ст.1272 ЦК України просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 .

Позов аргументує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно, в тому числі земельні ділянки, площею 2,0854 га та 0,8 га, розташовані на території колишньої Безуглівської сільської ради (нині - Талалаївської сільської ради) Ніжинського району Чернігівської області. На момент смерті матері разом із нею був зареєстрований син померлої (рідний брат позивача), який є відповідачем у справі - ОСОБА_2 . У лютому 2023 року до нього звернувся представник ТОВ АПК "Магнат", яка повідомила про належність матері земельних ділянок, які перебувають в оренді товариства та з"ясовували наявність у померлої спадкоємців. За життя мати йому нічого не говорила про заповіт. Коли ж він звернувся до Безуглівського старостинського округу Талалаївської сільської ради Чернігівської області, дізнався про заповіт, який за життя 22.01.2018 залишила матір, заповівши все своє майно йому. Звернувшись до нотаріуса для прийняття спадщини, йому було роз`яснено, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, а спадщину фактом спільного проживання зі спадкодавцем прийняв його брат ОСОБА_2 .

Встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини, оскільки не знав про наявність заповіту складеного матір`ю на його ім`я.

Ухвалою судді 21 червня 2023 року провадження у справі відкрито, справу призначено до підготовчого засідання на 21 серпня 2023 року.

Сторони в судове засідання не з`явились.

Позивач подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі та підтримку позову.

Відповідач ОСОБА_2 надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, а також відзив на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги визнав і просив поновити позивачу строк для прийняття спадщини після померлої матері.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

З`ясувавши обставини, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Позивач по справі ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 (а.с. 9).

На день смерті ОСОБА_3 постійно проживала і була зареєстрована в АДРЕСА_1 , разом з нею на день смерті були зареєстровані: син ОСОБА_2 , дівер ОСОБА_4 , невістка ОСОБА_5 , а також племінники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що підтверджується копією довідки Безуглівського старостинського округу № 1 Талалаївської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області №03-29/84 від 14.03.2023 (а.с. 10).

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 72997102 від 28.06.2023, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 не заводилась.

Таким чином, спадщина, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , прийнята відповідачем ОСОБА_2 , місце проживання якого на день смерті спадкодавиці зареєстровано за однією адресою з нею. Проте, як встановлено судом, відповідач на спадкове майно не претендує і до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав не звертався.

В матеріалах справи міститься копія дубліката, виданого позивачу 10 лютого 2023 року старостою Безуглівського старостинського округу Талалаївської сільської ради, заповіту, який складений 22 січня 2018 року, згідно з яким ОСОБА_3 все належне їй майно заповіла ОСОБА_1 (а.с. 18).

З відповіді в.о. державного нотаріуса Другої ніжинської державної нотаріальної контори від 23.03.2023 № 160/02-17, вбачається, що на усне звернення позивача щодо прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , йому було повідомлено про пропуск встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 19).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11.11.2020 у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03.03.2020 у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20).

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №315/765/14-ц, від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 28.10.2019 у справі №761/42165/17, від 25.03.2020 у справі №642/2539/18-ц, 15.04.2020 у справі №190/106/18 (провадження №61-41455св18), 17.03.2021 у справі №308/4272/19 (провадження №61-17072св20), від 15.04.2021 у справі №591/1271/18 (провадження №61-195св21), від 26.07.2021 у справі №405/7058/19 (провадження №61-18000св20), від 12.08.2021 у справі №757/51328/18-ц (провадження N 61-15517св20), від 20.12.2021 у справі N 671/1504/20 (провадження №61-3992св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Матеріали справи не містять відомостей на спростування тверджень позивача про необізнаність із наявністю заповіту.

Враховуючи викладене, зважаючи, що позивач, який є спадкоємцем за заповітом, не зміг з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що у встановленому порядку не спростовано, а відповідач ОСОБА_2 , який є спадкоємцем першої черги за законом і прийняв спадщину спільним проживанням із спадкодавцем, позов визнав, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні, а відтак визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, але нотаріусом не заведено спадкової справи за зверненням позивача у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.

Керуючись ст. 200, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.М. Карпусь