Справа №278/1220/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2023 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Тарасенко О. В., розглянувши заяву, подану адвокатом Рудзеєм Юрієм Володимировичем, в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 10.06.2021 року по справі № 278/1220/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через свого представника, звернувся до суду з вище вказаною заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Житомирського районного суду Житомирської області по справі № 278/1220/21 від 10.06.2021 року за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики (а.с. 78-82).

В обґрунтування заяви зазначив, що ухвалюючи заочне рішення, суд не взяв до уваги той факт, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, не отримував судових повісток про виклик у судове засідання, позаяк з 2017 року проходить військову службу в НОМЕР_1 ОАеМБ, в/ч НОМЕР_2 .

За твердженням представника позивача - адвоката Рудзей Ю. В., під час розгляду справи суд не повно з`ясував обставини справи та не врахував, що його довіритель - ОСОБА_1 не підписував договір позики № 1 від 30.10.2017 р., а тому для повного і всебічного розгляду справи існує необхідність в проведенні судової почеркознавчої експертизи.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Заочним рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 10.06.2021 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики № 1 від 30.10.2017 року у сумі 223824,79 грн, яка складається з: 223000,00 грн - суми не повернутої позики та 3 % річних у сумі 824,79 грн та витрати зі сплати судового збору у сумі 2238,25 грн (а.с. 49-51).

Стаття 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.

Згідно ст. 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Статтею 284 ЦПК України передбачено порядок і строк подання заяви про перегляд заочного рішення , а саме: заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку;3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За правилом частини 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи із змісту наведеної вище норми статті Кодексу можливо виокремити дві умови, одночасна наявність яких слугуватиме підставою для скасування заочного рішення суду:

1. Поважність причини неявки відповідача у судове засідання та не подання відзиву на позовну;

2. Посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Лише одночасна наявність обох, зазначених вище умов може бути підставою для скасування заочного рішення суду.

У заяві про перегляд заочного рішення суду представник відповідача - адвокат Рудзей Ю. В. зазначає, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про розгляд справи, однак суд виконав свій обов`язок з надсилання судових повісток про виклик у судове засідання за єдино відомою адресою реєстрації відповідача (а.с. 36-37), яка в заяві про перегляд заочного рішення суду не спростована. Інакше кажучи, суд надсилав судові повістки, ухвалу про відкриття провадження у справі та інші процесуальні документи за дійсною (вірною) адресою місця проживання відповідача, і той факт, що конверти повернулись на адресу суду у зв`язку з їх не врученням відповідачу одночасно не свідчить про невиконання судом обов`язку з повідомлення відповідача про дату та час судового засідання, адже фактичне отримання процесуальних документів перебуває поза межами контролю суду, як відправника.

Отже, надсилання судом ухвал, судових рішень чи судових повісток про виклик у судове засідання за адресою учасника справи, дійсність якої жодною із сторін не заперечується свідчить про виконання судом обов`язку, щодо повідомлення особи про ухвалені процесуальні рішення чи судові засідання належним чином.

Саме такої правової позиції дотримується Верховний Суд, який у Постанові від 13.01.2020 р. (справа № 910/22873/17) зазначив, що здійснивши аналіз пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку суд дійшов висновку, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, необхідність зазначення яких у процесуальних документах передбачена чинним процесуальним законом, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Слід зазначити, що схожі висновки викладені Верховним Судом у Постанові від 29.03.2021 р. (справа № 910/1487/20) в якій вказано, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Окрім того, у заяві представник відповідача - адвокат Рудзей Ю. В. не навів будь-яких посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Натомість, у заяві про перегляд заочного рішення суду представник відповідача зазначає про необхідність проведення судової почеркознавчої експертизи, позаяк його довіритель ОСОБА_1 нібито не підписував договір позики № 1 від 30.10.2017 р.

Перш за все такі твердження не є посиланням на докази, не кажучи вже про докази, які мають істотне значення для привального вирішення справи, в розумінні положень частини 1 статті 288 ЦПК України, а тому не мають жодного процесуального значення для об`єктивного вирішення судом питання про перегляд ухваленого заочного рішення.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення суду представник відповідача не долучив жодних доказів, які б підтверджували його твердження про те, що відповідач не підписував договір позики № 1 від 30.10.2017 р.

Натомість, в матеріалах судової справи № 278/1220/21, окрім копії самого договору позики наявна копія розписки про отримання відповідачем суми грошових коштів від позивача (а.с. 9), і з приводу дійсності зазначеного документа представник відповідача не заперечує.

До того ж, відповідно до таблиці-розрахунку стягнутих коштів в межах ПВ № 66879686, наданої приватним виконавцем на запит представника позивача адвоката Воронцова Д. Ю. (а.с. 125-127) починаючи з листопада 2021 року та по липень 2023 року з рахунків ОСОБА_1 на рахунок ОСОБА_2 стягнуто 32846,45 грн в рахунок погашення боргу, що, на глибоке переконання суду, свідчить про обізнаність відповідача щодо наявності рішення суду і необхідності його виконання досить тривалий проміжок часу, а отже, і відсутність необхідності оскарження останнього на протязі майже 2 років саме з таких підстав.

Водночас, намагання заперечити факт укладання договору позики, а відтак і отримання суми позики, свідчить про недобросовісний характер дій відповідача та одночасно з цим суперечить стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до інтересів позивача, як сторони правовідношення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

За таких обставин, заяву відповідача про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву, подану адвокатом Рудзеєм Юрієм Володимировичем в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 10.06.2021 року по справі № 278/1220/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_1 , що вразі незгоди з рішенням суду, він має право на апеляційне оскарження. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.08.2023 року

Суддя О. М. Дубовік