Справа № 404/5149/22
Номер провадження 2/404/1276/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23 серпня 2023 року Кіровський районний суд м. Кіровограда
в складі: головуючого судді - Мохонько В.В.,
за участі секретаря - Добровольської Т.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну, справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про надання дозволу на зняття та реєстрацію дитини без згоди батька,-
У вересні 2022 року позивач звернулась до суду і з позовною заявою про надання ОСОБА_1 на зняття та реєстрацію місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з адреси: АДРЕСА_1 на адресу: АДРЕСА_2 по місцю реєстрації його матері ОСОБА_1 , без згоди батька ОСОБА_2 .
На обґрунтування позову позивач вказала, що після розірвання шлюбу із відповідачем, їх спільна дитина проживає з матір`ю. Зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 .
Вказує, що 11.07.2008 року на підставі договору дарування отримала в дар від матері ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_3 .
В 2022 році після початку повномасштабної агресії рф проти України позивачка прийняла рішення продати квартиру, та придбати житло біля своїх батьків.
Вказує, що батьки позивачки готові взяти на себе допомогу у вихованні дитини та надати позивачу можливість працювати, щоб утримувати себе та дитину та з цією метою позивачка звернулася до відповідача ОСОБА_2 з проханням надати згоду на зняття з реєстрації місця проживання малолітнього сина ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 та зареєструвати місце проживання за адресою батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_6 по АДРЕСА_2 на час продажу квартири і до придбання нової квартири біля батьків.
Позивач бажає зареєструвати місце проживання дитини за вказаною адресою.
Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.10.2022 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження, призначено підготовче засідання,
29.03.2023 року ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.
В судове засідання позивач не з`явилася, повідомлялася судом про час та місце розгляду справи, представник позивача через канцелярію суду подав заяву щодо розгляду справи без їх участі, позов підтримав, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач до суду не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся, причини неявки суду невідомі, правом подачі відзиву не скористався.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи без їх участі.
За таких обставин, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Зі згоди сторони позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, із наступних підстав.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Судом встановлено, що сторони із 14.02.2015 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05.06.2018 року розірвано.
Від вказаного шлюбу сторони мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Дитина після розірвання шлюбу та припинення сумісного проживання батьків, залишилася проживати разом з матір`ю.
Зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 ..
11.07.2008 року ОСОБА_1 за договором дарування отримала в дар житло, а саме: квартиру АДРЕСА_3 .
Як вбачається з зави до Управління з питань захисту прав дітей ОСОБА_1 прийняла рішення продати квартиру, та придбати житло біля своїх батьків.
ОСОБА_6 та ОСОБА_4 надали свою згоду на реєстрацію місця проживання доньки ОСОБА_1 та внука ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 .
Враховуючи викладене, позивач бажає зареєструвати місце проживання дитини за вказаною адресою.
За останньою відомою адресою місця проживання відповідача ОСОБА_1 направила листа із проханням надати письмову згоду на зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та надати письмову згоду на реєстрацію місця проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 .
Вказаний лист відповідач у відділенні поштового зв`язку не отримав, про що свідчить копія конверту, яка міститься в матеріалах справи.
Як вбачається з роз`яснення Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради № О-461 від 14.09.2022 року, що в разі неможливості отримати згоди батька на зняття та реєстрацію місця проживання дитини, позивачка має право вирішити дане питання в судовому порядку.
Згідно ч. 1, 3 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.
Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.
Відповідно до ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини.
Згідно ч. 1 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 ЦК України батьки є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.
Згідно ч. 1, 2, 4, 9 ст. 5 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», який є чинним на час вирішення спору судом, громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, який на законних підставах постійно або тимчасово проживає на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати або зареєструвати його. Іноземець чи особа без громадянства, які отримали довідку про звернення за захистом в Україні, можуть зареєструвати місце свого перебування в Україні.
Батьки або інші законні представники зобов`язані задекларувати або зареєструвати місце проживання (перебування) новонародженої дитини протягом трьох місяців з дня державної реєстрації її народження.
Задекларованим або зареєстрованим місцем проживання (перебування) дитини віком від 10 до 14 років є задеклароване або зареєстроване місце проживання (перебування) її батьків або інших законних представників чи одного з них, з яким проживає дитина, за згодою іншого з батьків або законних представників, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує стосовно дитини функції опікуна.
У разі якщо особа, місце проживання (перебування) якої було задекларовано або зареєстровано, задекларувала або зареєструвала своє нове місце проживання (перебування), внесення змін до реєстру територіальної громади за попереднім місцем проживання (перебування) здійснюється без подання заяви такою особою на підставі повідомлення органу реєстрації, в якому особа задекларувала або зареєструвала своє нове місце проживання (перебування).
Декларування місця проживання особи за декларацією про місце проживання, поданою такою особою в електронній формі засобами Єдиного державного веб-порталу електронних послуг (далі - електронна форма) здійснюється виключно у житлі приватної форми власності, за умови внесення відомостей про це житло до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (п. 1 ч. 7 ст. 5 даного Закону).
Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» декларування місця проживання дитини віком до 14 років здійснюється одним із її батьків або інших законних представників за згодою іншого з батьків або законних представників дитини.
Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Як зазначено у статті 3 Конвенції «Про права дитини», схваленої резолюцією 44 сесії Генеральної Асамблей ООН від 20 листопада 1989 року № 44/25, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.
Закон України «Про охорону дитинства» визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини.
Відповідно до ст. 18 вказаного Закону Держава забезпечує право дитини на проживання в таких санітарно-гігієнічних та побутових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку. Діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.
У випадку наявності будь-якої правової колізій, неповноти, нечіткості або суперечливості законодавства, що регулює спірні правовідносини, що стосуються інтересів дитини, з урахуванням положень статті 3 Конвенції «Про права дитини», пріоритети повинні надаватися якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Таким чином, вирішуючи спір щодо надання дозволу на зняття з реєстрації місця проживання неповнолітньої дитини та здійснення реєстрації без згоди батька, враховуючи, що дитина має право на реєстрацію разом з матір`ю за місцем її проживання, права дитини є пріоритетними, з урахуванням всіх обставин, досліджених судом, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача - 992,40 грн. внесеного судового збору.
Керуючись ст. ст. 141, 142, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про надання дозволу на зняття та реєстрацію дитини без згоди батька - задовольнити.
Надати дозвіл ОСОБА_1 на зняття та реєстрацію місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з адреси: АДРЕСА_1 на адресу: АДРЕСА_2 по місцю реєстрації його матері ОСОБА_1 , без згоди батька ОСОБА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кіровський районний суд м. Кіровограда)
Відомості про учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;
відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ;
Повний текст судового рішення складено 25.08.2023 року.
Суддя
Кіровського районного суду
м. Кіровограда В.В. Мохонько