печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

04 травня 2023 року суддя Печерський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Новака Р.В.

при секретарі Бурячок А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву АТ "Міжнародний інвестиційний банк" про забезпечення позову до подачі позову, за заявою АТ "МІЖНАРОДНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Я.О., про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації,- ,

В С Т А Н О В И В:

01.05.2023 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява про забезпечення позову,

03.05.2023 визначено суддю для розгляду справи та передано до провадження судді згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

В обгрутнування заяви про забезпечення позову заявник зазначає наступне.

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 22.03.2021 у справі №07/21 позов Акціонерного товариства «Міжнародний Інвестиційний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено у повному обсязі. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Міжнародний Інвестиційний Банк» в рахунок часткового виконання зобов`язань ТОВ «Свинець.» за кредитним договором №00091.13-CBD від 08.08.2013 суму коштів в розмірі 2 000 000,00 доларів США.

22.04.2021 ухвалою Північного апеляційного господарського суду у справі № 873/51/21 рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 22.03.2021 скасовано.

10.08.2021 Верховним Судом, у складі Касаційного господарського суду, була ухвалена постанова про задоволення апеляційної скарги АТ «МІБ» у справі №873/51/21. Скасовано ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 22.04.2021.

13.07.2021 Господарським судом м. Києва ухвалено рішення, залишеного без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 01.02.2022, яким позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково, визнано зобов`язання поруки, що виникли на підставі договору поруки №00091.13-CBD/SUR від 10.11.2014, укладеного між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством "Міжнародний інвестиційний банк", припиненими. В іншій частині позовних вимог про визнання недійсним підпункт 5.4 договору поруки №00091.13-CBD/SUR від 10.11.2014 відмовлено.

20.07.2022 Верховним Судом, у складі Касаційного господарського суду, розглянута касаційна скарга АТ «МІБ» у справі №910/3800/21. За результатом розгляду скарги Верховним Судом була ухвалена постанова, якою рішення Господарського суду м. Києва від 13.07.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.02.2022 скасовано, а позовну заяву ОСОБА_1 про визнання зобов`язань поруки, що виникли на підставі договору поруки № 00091.13-CBD/SUR від 10.11.2014, залишено без розгляду.

Разом з тим, заявник зазначає, що боржник ОСОБА_1 , крім вчинення дій, направлених на скасування рішення третейського суду, паралельно вчиняє також дії, які направлені на блокування отримання АТ «МІБ» виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду. В підтвердження зазначеного заявник вказує на наступні обставини.

3 метою уникнення сплати зазначеного вище боргу та позбавлення позивача, АТ «МІБ», права здійснити звернення стягнення на майно боржника, ОСОБА_1 20.04.2023 здійснила відчуження, шляхом укладення договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиненко Я.О., зареєстровано в реєстрі за №322, квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0 на користь своєї матері ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав (Додаток 2 до заяви).

3 огляду на викладене, відповідач 1, ОСОБА_1 , відчужила квартиру на підставі договору дарування відповідачу 2, ОСОБА_2 , яка одночасно є матір`ю Відповідача 1, ОСОБА_1 , після пред`явлення до неї позову про стягнення заборгованості по кредитному договору, діяла очевидно недобросовісно та зловживала правами, оскільки вчинила оспорюваний договір дарування, який порушує майнові інтереси Позивача, АТ «МІБ», як кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника - Відповідача 1, ОСОБА_1 .

Отже, заявник вказує, що перехід права власності на квартиру свідчить про мету приховати це майно від виконання судового рішення про стягнення грошових коштів на підставі укладеного між Позивачем, АТ «МІБ», та відповідачем 1, ОСОБА_1 , договору поруки.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оцінивши наведені позивачем доводи щодо вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1-2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози не виконання рішення суду.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Враховуючи, що предметом позову, буде визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, а саме: квартири АДРЕСА_1 , суд вважає, що стороною позивача обрано правильний та допустимий спосіб забезпечення позову в частині накладення арешту на нерухоме майно та заборони суб`єктам державної реєстрації , державним реєстраторам та іншим органам проводити будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно, який забезпечить збалансованість інтересів сторін, є співмірний з вимогами позову, та спроможний забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву АТ "Міжнародний інвестиційний банк" про забезпечення позову до подачі позову, за заявою АТ "МІЖНАРОДНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Я.О., про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації - задовольнити.

Забезпечити заяву АТ "Міжнародний інвестиційний банк" про забезпечення позову до подачі позову, за заявою АТ "МІЖНАРОДНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Я.О., про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації- шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Заборонити суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам та іншим органам належними повноваженнями, проводити будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Р.В. Новак