Провадження № 2/522/1695/23
УХВАЛА

21 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» про участь представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Левчук Ольги Сергіївни, про визнання нерухомого майна предметом іпотеки,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Левчук Ольги Сергіївни, про визнання нерухомого майна предметом іпотеки.

17.08.2023 до суду надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» про проведення судового засідання, призначеного на 22 серпня 2023 о 16 год 00 хв., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За правилами ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України.

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Довіреність на представництво особою інтересів юридичної особи не може бути підтвердженням повноважень особи в порядку самопредставництва.

Особа, яка представляє юридичну особу у суді за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва, тобто представник, звертаючись до суду від імені юридичної особи на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва. За загальним правилом у теорії права, самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. Так, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). (Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19).

Для підтвердження повноважень самопредставництва юридична особа має надати статут, положення чи трудовий договір (контракт), у яких чітко визначене право цієї особи діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження. (Відповідна позиція висловлена у п. 26 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, провадження № 11-137заі20 та в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2021 у справі № 925/756/19).

Як слідує із заяви про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, вона підписана членом виконавчого органу ТОВ «ФК «Довіра і Гарантія» за довіреністю № 1664 від 26.10.2022 Давиденком М. І.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно із частиною третьою статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України у редакції Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 2 червня 2016 року представництво відповідно до пункту 3 статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Згідно з частиною другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу

Разом з тим, дана справа не належить до категорії трудових чи малозначних, а відтак представництво сторін у даній справі повинно здійснюватися виключно адвокатом.

У матеріалах справи вдсутні докази, що ОСОБА_4 є адвокатом.

Отже, повноваження Давиденка М. І. як представника позивача належним чином не підтверджені.

Також до заяви долучено копію Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія», копію наказу № 24/10-2022 від 24.10.2022 про затвердження складу членів виконавчого органу з питань представництва інтересів Товариства в судах, витягу з наказу №597-к від 05.10.2022 про прийняття на роботу ОСОБА_5 .

Проте, указаними документами не визначено право ОСОБА_4 діяти від імені позивача в порядку самопредставництва без додаткового уповноваження, а відповідно до п. 10.15.3 Сатату ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» основним завданням Виконавчого органу є участь його членів у судових засіданнях від імені Товариства на підставі відповідної довіреності.

Указане не свідчить про визначення права ОСОБА_4 діяти від імені юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

Водночас відомості у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо права представляти Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» Давиденком М. І. без додаткового уповноваження теж відсутні.

Відтак, повноваження Давиденка М. І. на представництво інтересів позивача в порядку самопредставництва юридичної особи також не підтверджено.

Враховуючи викладене, у суду відсутні підстави вважити, що заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду підписана уповноваженим представником.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 183 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Левчук Ольги Сергіївни, про визнання нерухомого майна предметом іпотеки повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА