Провадження № 2/379/247/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка 29.06.2023 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом.

22.08.2023 на адресу суду від Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшли матеріали даної позовної заяви разом із ухвалою про направлення її за підсудністю до Таращанського районного суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2023 справу передано до розгляду головуючому судді Зінкіну В.І.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Частиною 8 ст. 187 ЦПК України встановлено, що суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Суддя Зінкін В.І., на виконання вимог ч. 8 ст. 187 ЦПК України, через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» подав запит до Єдиного державного демографічного реєстру стосовно відповідачів.

Згідно отриманих відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру встановлено, що:

1)відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (відповідь 194793 від 23.08.2023);

2)відповідачка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (відповідь №194822 від 23.08.2023);

3)Відповідачку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не знайдено (відповіді №194753, № 194773 від 23.08.2023).

Як вбачається з ухвали Києво-Святошинського районного суду Київській області від 03.07.2023, що суддя дійшов висновку про передачу справи за підсудністю, оскільки із наявних у матеріалах позовної заяви договорів позики вони були укладені лише з відповідачем ОСОБА_2 , згідно з якими вона проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Суд зауважує, що у матеріалах справи відсутні відомості про звернення Києво-Святошинським районним судом за інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів або користування суддею даними Єдиного державного демографічного реєстру для визначення підсудності, що передбачає ст. 187 ЦПК України. З чого вбачається, що при вирішені питання щодо підсудності даної справи Києво-Святошинському районному суду Київській області суддя керувався матеріалами справи, а не за результатами отриманої судом інформації, як того вимагає ч.9 ст. 187 ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Спір у цій справі виник щодо виконання зобов`язань, які виникли з договорів позики, укладених між позивачкою та дружиною спадкодавця (відповідачкою) в інтересах сім`ї, правонаступниками (спадкоємцями) якого є відповідачі у справі.

Згідно ч. 15 ст. 28 ЦПК України позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

З урахуванням наведеного, позов про стягнення заборгованості за договорами позики має розглядатися за правилами територіальної підсудності, тобто за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування одного з відповідачів.

Так Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2019 року в справі № 676/1868/19 зазначав, що нормами частини 15 статті 28 ЦПК України передбачено право вибору позивача пред`явити позов заявлений до відповідачів, які проживають в різних місцях, за місцем проживання одного з них, а тому направлення Верховним Судом справи до суду першої інстанції, обраному на свій розсуд, обмежить таке право позивача.

Оскільки позивачка заявила позов до трьох відповідачів із різними зареєстрованими місцями проживання та звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області за зареєстрованим місцем проживання одного із відповідачів, суд дійшов висновку, що передача Києво-Святошинського районного суду Київської області за підсудністю до Таращанського районного суду Київської області порушує право вибору позивачки пред`явити позов за місцем проживання одного із відповідачів, крім того згідно відповідей №194753, № 194773 від 23.08.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру відомості щодо реєстрації ОСОБА_2 в Таращанській ОТГ відсутні, а тому справу слід передати на розгляд Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Керуючись статтями 27, 31, 32, 258, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу єдиний унікальний номер 369/10159/23за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором позики, передати на розгляд за юрисдикцією (підсудністю) до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяВ. І. Зінкін