КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

Іменем України

справа №133/1249/22

13.12.23

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Пєтухової Н.О.,

за участю секретаря судових засідань Гаврилюк О.Г.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Козятині в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Глуховецької селищної ради про визначення додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач звернулася до суду із позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її баби - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка була її бабою по материнській лінії. На день смерті ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована одна за адерсою: АДРЕСА_1 . На день її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку АДРЕСА_1 . За життя баба склала заповіт, однак про наявність якого вона не знала. Про існування заповіту їй стало відомо, коли вона приїхала в с. Жежелів до родичів та староста смт. Бродецьке, с. Дубина та с. Жежелів Глуховецької селищної ради повідомив їй, що баба склала на її ім`я заповіт. Про існування заповіту вона також дізналась від приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області, Барської І.М., яка повідомила про наявність заповіту на її ім`я, а також те, що нею пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з чим їй необхідно звернутись до суду.

17.06.2022 вона отримала дублікат заповіту, який виданий старостою смт. Бродецьке, с. Дубина та с. Жежелів Глуховецької селищної ради Хмільницького району Вінницької області та посвідчений секретарем виконкому Жежелівської сільської ради Козятинського району Вінницької області 17.09.2012, який зареєстровано в реєстрі під номером 119. За життя спадкодавиця не змінювала та не скасовувала заповіт. Вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, оскільки вона не проживала зі спадкодавцем на момент смерті, а тому об`єктивно не могла знати про наявність від померлої. За таких обставин та з метою захисту своїх спадкових прав, вона змушена звернутися із цим позовом до суду.

Ухвалою суду від 06.07.2022 по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

У запропонований судом строк відповідач відзиву на позов не надав.

Ухвалою від 05.04.2023 справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кучер Г.М. заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити.

Представник відповідача Глуховецької селищної ради Хмільницького району Вінницької області в судове засідання не з`явився, однак від сільського голови Сергія Лановика надійшла письмова заява, в якій він просить справу слухати у відсутність їхнього представника, позов визнає, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до такого висновку.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 11 жовтня 2019 року виконавчим комітетом Жежелівської сільської ради Козятинського району Вінницької області за актовим записом №27 (а.с.14).

Із довідки Глуховецької селищної ради Хмілницького району Вінницької області від 22.02.2022 №2-103, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживала та була зареєстрована одна в АДРЕСА_1 (а.с.15).

За життя ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Жежелівської сільської ради Козятинського району Вінницької області, яким все своє майно заповідала своїй внучці ОСОБА_1 , що підтверджується копією дубліката заповіта від 17.09.2012, виданого 17.06.2022 старостою смт. Бродецьке, с. Дубина, с. Жежлів (а.с.13)

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої приватним нотаріусом Барською І.В., інформація щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , відсутня.

Крім того до матеріалів справи додано копію свідоцтва про одруження заявниці, серії НОМЕР_2 , де її дівоче прізвище значиться як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серії НОМЕР_3 , її батьками значаться ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.11)

Як вбачається і свідоцтва про одруження, серії НОМЕР_4 від 20.04.1980, дівоче прізвище ОСОБА_6 « ОСОБА_7 » (а.с.10).

Із копії свідоцтва про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , серії НОМЕР_5 , вбачається, що її батьками є ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (а.с.9)

Із витребуваної судом інформації щодо спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , наданої приватними нотаріусами Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області та державним нотаріусом Козятинської державної нотаріальної контори, спадкова справа щодо майна померлої не заводилась.

Позивач має намір прийняти спадщину після смерті своєї баби по материнській лінії, проте не може скористатись своїм правом, оскільки своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно із ч.1 ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Як роз`яснено в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначила про те, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК строк для звернення із заявою про прийняття спадщини нею пропущено з поважної причини, у зв`язку з тим, що вони не знала про наявність заповіту. Лише після звернення нею до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби їй стало відомо про існування заповіту та про відсутність інших спадкоємців

04.03.2020 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 12, 13, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її баби - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його постановлення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його постановлення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Н.О. Пєтухова

Дата документу 13.12.2023