Провадження № 2/522/6327/23
УХВАЛА

25 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши позовну заяву Дочірнього підприємств «СК СЕРВІС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

23 серпня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява Дочірнього підприємства «СК СЕРВІС», в якій позивач просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за житлово комунальні послуги за період з 01.02.2023 по 30.06.2023 року у розмірі 9 261, 80 грн., судовий збір у розмірі 2 684 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн.

За результатами автоматизованого розподілу справа передана для розгляду судді Приморського районного суду міста Одеси Косіциній В.В.

Оскільки відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, відповідно до приписів ч. 6 ст. 187 ЦПК України та керуючись положеннями ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом було направлено запит до Єдиного державного демографічного реєстру з метою уточнення зареєстрованого місця проживання відповідача, з відповіді на який встановити запитувані судом відомості щодо ОСОБА_1 не вбачається можливим.

У той же час зі змісту вказаної позовної заяви вбачається, що предметом у вказаній справі є зобов`язання, які випливають з надання житлово - комунальних послуг до АДРЕСА_1 , що територіально знаходиться у Приморському районі міста Одеси.

Отже, такі послуги надаються за місцем знаходження нерухомого майна.

Разом з цим, приписами ч.1ст.30 ЦПК України визначено, зокрема, що позови, які виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

З урахуванням наведеного, позов про стягнення заборгованості за комунальні послуги має пред`являтися за місцем знаходження нерухомого майна, тобто за правилами виключної підсудності.

Висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 10.04.2019 р. у справі №638/1988/17.

Згідно з висновком Верховного суду, викладеним у постанові від 10 квітня 2019 року (справа № 638/1988/17, провадження № 61-30812св18), позов про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання нерухомого майна має пред`являтися за місцем знаходження цього майна, за правилами виключної підсудності, оскільки предметом позову є зобов`язання, які випливають з надання послуг централізованого постачання холодної води та водовідведення, які надаються за місцем знаходження нерухомого майна.

На підставі вище викладеного, суд дійшов висновку, що справа підсудна Приморському районному суду м. Одеса.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 ЦПК України.

Суд, дослідивши, що позовну заяву подано із додержанням вимог, передбачених статтями 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України, переконавшись у тому, що підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі відсутні та вона дійсно підсудна Приморському районному суду м. Одеси, вважає можливим відкрити провадження по справі. Окрім того, суд дійшов до висновку, що справа може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження з наступних підстав.

Так, ч. 4 ст. 19 ЦПК України містить перелік справ передбачає, що спрощене провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ, до яких ч. 6 вказаної статті відносить, зокрема, і справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України передбачено категорії справ, які можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження, зокрема, малозначні справи, а ч. 2 вказаної статті вказує на те, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у ч. 4 ст. 274 ЦПК України. Так, відповідно до 5. 5 ч. 4 ст. 275 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 2684 гривні, а позивач вказує у позовній заяві ціну позову 9 261,80 грн.

Таким чином, суд робить висновок, що справа відноситься до категорії малозначних справ та враховуючи категорію та складність справи, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, у тому числі і відсутність необхідності у призначенні експертизи, виклику свідків, кількість сторін та інших учасників справи, суд вважає, що справа може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 12, 19, 27, 175, 178, 187, 189-196, 274, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом Дочірнього підприємств «СК СЕРВІС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово комунальні послуги.

Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Встановити відповідачеві п`ятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Роз`яснити сторонам, що подання заяв по суті справи (позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи.

Встановити відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву, а також п`ятиденний строк для надання заперечень з урахуванням відповіді на відзив у разі його надання позивачем.

Відзив повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України.

Відповідач зобов`язаний згідно з ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів надіслати (надати) іншим учасникам справи.

До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (розрахункова квитанція, опис вкладеного).

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.4 ст. 179 ЦПК України у разі отримання відзиву на позов він має право подати до суду відповідь на відзив у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву. Відповідь на відзив повинна відповідати вимогам ч 3-5 ст. 178 ЦПК України. Позивач зобов`язаний згідно одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду копію відповіді на відзив та доданих до неї документів надіслати (надати) іншим учасникам справи.

До відповіді на відзив додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтується відповідь на відзив; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи (розрахункова квитанція, опис вкладеного).

Розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження .

Суд роз`яснює сторонам положення статті 12 ЦПК України, а саме те, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Сторонам роз`яснюється, що відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Частиною 7 статті 81 ЦПК України прямо зазначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду:

-позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

-відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 ЦПК України. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Також суд роз`яснює сторонам вимоги щодо оформлення письмових заяв, клопотань заперечень тощо.

Відповідно до вимог ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Роз`яснити учасникам процесу, що надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Надіслання документів не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису учасника процесу або його представника є способом звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.