Єдиний унікальний номер: 379/742/23
Провадження № 2/379/175/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2023 року м.Тараща

Таращанський районний суд Київської області

у складі: головуючого судді Разгуляєвої О.В.

секретар судового засідання Мовчан М.С.

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м.Тараща цивільну справу за позовом ТОВ «Агрофірма Ріжки», ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, переведення прав покупця та визнання права власності, припинення права власності та скасування запису про право власності,

УСТАНОВИВ:

ТОВ «Агрофірма Ріжки», ОСОБА_5 звернулися з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, переведення прав покупця та визнання права власності, припинення права власності та скасування запису про право власності.

Ухвалою судді від 25.05.2023 позовну заяву залишено без руху та надано позивачам строк на усунення недоліків тривалістю 10 (десять) днів з дня отримання копії даної ухвали.

02.06.2023 на адресу суду надійшли матеріали з виправленими недоліками.

Ухвалою суду від 07.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 29.06.2023 о 11.30.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 29.06.2023 клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про витребування доказів та встановлення третій особі строку для подачі пояснень, задоволено.

Ухвалою суду від 25.07.2023 у задоволенні клопотання позивачів про витребування доказів відмовлено.

Ухвалою суду від 25.07.2023 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 08.08.2023.

Судом постановлено на обговорення питання, щодо залишення позову, в частині позовних вимог ОСОБА_5 без розгляду, оскільки в судові засідання призначені на 08.08.2023 та 22.08.2023 позивач ОСОБА_5 не з"явилась, належним чином повідомлена, про час та місце розгляду справи (довідки про доставку електронного документу ОСОБА_5 26.07.2023 та 08.08.2023, рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_5 01.08.2023 та 15.08.2023) не повідомила про причини неявки, заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила.

Представник позивача ТОВ "Агрофірма Ріжки" в судове засідання не з"явилась, належним чином повідомлена, про причини неявки суд не повідомила, заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила.

Представники відповідачів в судовому засіданні просили залишити позов в частині позовних вимог ОСОБА_5 без розгляду, в зв"язку з повторною неявкою в судове засідання, будучи належним чином повідомленою, не повідомивши про причини неявки, не надавши заяви про розгляд справи за її відсутності.

Третя особа, в судове засідання не з"явилась, належним чином повідомлена, про причини неявки суд не повідомила.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд вважає наступне.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.

Встановивши, що позивачка ОСОБА_5 була належним чином повідомлена про місце, дату і час судового розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, проте в судове засідання двічі поспіль не з`явилась, про причини неявки в судові засідання 08.08.2023 року та 22.08.2023 суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, позовна заява, в частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, переведення прав покупця та визнання права власності, припинення права власності та скасування запису про право власності, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позов, в частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, переведення прав покупця та визнання права власності, припинення права власності та скасування запису про право власності, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення .

Повний текст ухвали буде складено 22.08.2023

Головуючий:О. В. Разгуляєва