Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 695/2830/22
номер провадження 2/695/387/23

16 серпня 2023 року м. Золотоноша
Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Середи Л.В.,
секретаря судового засідання Оніщенко Н.В.,
прокурора Бобко Т.Б.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Золотоноша у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Золотоніської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором оренди
До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява керівника Золотоніської окружної прокуратури, подана в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради, у якій позивач просить:
-стягнути з ОСОБА_1 на користь Черкаської обласної прокуратури витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви у сумі 2481.00 грн..
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 23.01.2007р. між Коробівською сільською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, площею 0,2336 га, під існуючою базою відпочинку в адмінмежах с. Кедина Гора Золотоніського району Черкаської області, терміном на 49 років. За умовами вказаного договору орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 10% від грошової оцінки з урахуванням індексів інфляції.
Після приєднання Коробівської сільської ради до Золотоніської міської громади ОСОБА_1 не сплачував орендну плату за вказаним договором.
Підставою для представництва у суді інтересів держави став факт порушення законодавства при не сплаті орендної плати за договором оренди земельної ділянки та користуванні нею ОСОБА_1 , зокрема, в зв`язку з порушенням умов договору, що призводить до ненадходження коштів до бюджету, при цьому територіальна громада з позовними заявами про стягнення у судовому порядку заборгованості зі сплати орендної плати не зверталися, що свідчить про бездіяльність даного органу місцевого самоврядування, внаслідок якої бюджет недоотримує кошти у вигляді орендної плати, а тому є обґрунтованим втручання прокурора у спірні правовідносини для захисту економічного інтересу держави, шляхом подачі цієї позовної заяви.
12.10.2022р. судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання представник Золотоніської міської ради не з`явився, однак скерував до суду заяву у якій просив розгляд справи здійснювати за його відсутності, на задоволенні позову наполягали.
Прокурор в судовому засіданні на задоволенні позову наполягав у повному обсязі з підстав, які наведені у позовній заяві, вважав за можливе розгляд справи проводити за відсутності відповідача, оскільки судом вжито усіх можливих заходів для належного повідомлення позивача про суть спору, час та місце його розгляду, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи, а також суть позовних вимог повідомлявся належним чином у порядку встановленому чинним законодавством.
В ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву із обгрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, але в судове засідання не з`явився без поважних причин, не подав відзив чи будь-яких інших клопотань, а позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, судом, на підставі ст., ст. 280-282 ЦПК України постановлено ухвалу без видалення до нарадчої кімнати про проведення заочного розгляду справи.
Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до договору оренди землі від 23.01.2007, укладеного між Коробівською сільською радою в особі сільського голови Сало С.І. та ОСОБА_1 , останньому передано у оренду терміном на 49 років земельну ділянку площею 0,2336 із земель комунального підприємства «Золотоніське поліграфічне підприємство» під існуючою базою відпочинку, в адмінмежах с. Кедина Гора Золотоніського району Черкаської області.
Пунктом 7 договору визначено, що договір укладено на 49 років з моменту реєстрації договору оренди землі.
Пунктом 8 договору визначено, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 10% від грошової оцінки землі і складає 1137.60 грн. на рік.
Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
Орендна плата вноситься щомісячно рівними частинами до 15 числа місяця наступного за звітним на розрахунковий рахунок Коробівської сільської ради. Орендар бере на себе обов`язок уточнення розмірів орендної плати та банківських реквізитів її отримувача (п. 10 Договору).
23.01.2007 підписаний акт прийому-передачі зазначеної земельної ділянки.
Золотоніська територіальна громада була утворена внаслідок приєднання до міста Золотоноші п`яти сільських рад. Територіальну громаду створено розпорядженням КМУ від 12.06.2020 №728-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Черкаської області», до складу якої, серед іншого, увійшло с. Коробівка.
Отже, Золотоніська міська ради ОТГ, є правонаступником прав та обов`язків Коробівської сільської ради внаслідок приєднання територіальної громади с. Коробівка.
Згідно з ч.,ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача. За таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом виключно спростування обґрунтованості заперечень відповідача, оскільки це не позбавляє позивача його процесуальних обов`язків.
Звертаючись до суду з позовом, позивач, обґрунтовував своє право на звернення до суду з позовом тим, що орендар не сплачує орендну плату за вказаними договорами оренди, а міська рада після приєднання Коробівської сільської ради, на території якої розташована земельна ділянка, у свою чергу, не вжила заходів щодо забезпечення внесення орендної плати.
Частиною 3 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовом, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може виступати за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами.
Відповідно до положень ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. "Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. "Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Така позиція висловлена Верховним Судом при розгляді справи 918/47/18.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 жовтня 2019 року по справі № 903/129/18 сформувала правову позицію, відповідно до якої сам факт не звернення до суду органу місцевого самоврядування з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини (п. 6.43).
В постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18, наведено такі правові висновки:
"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Правонаступництво у разі зміни власника речі, переданої у найм, передбачено загальними положеннями про найм Цивільного кодексу України.
Відповідно до ч. 1 ст. 770 Цивільного кодексу України у разі зміни власника речі, переданої у найм, до нового власника переходять права та обов`язки наймодавця.
Разом із тим, протягом тривалого періоду часу міська рада не вжила заходів щодо отримання орендної плати за вказаним договором оренди.
Таким чином, суд погоджується з позицією прокурора про необхідність звернення з даним позовом саме прокурором, тому що, невжиття уповноваженим органом відповідних заходів щодо стягнення плати за договором оренди негативно впливає на дохідну частину бюджету, у зв`язку з чим порушено інтереси держави.
Щодо обґрунтованості вимог про стягнення орендної плати, суд виходить із наступного.
Нормами ч. 2 ст.792 ЦК України передбачено, що відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом, зокрема ЗК України, Законом України «Про оренду землі».
Законом України «Про оренду землі» визначаються умови укладення, зміни, припинення і поновлення договору оренди землі.
Згідно з ст. 6 Закону України «Про оренду землі», в редакції, яка була чинною на дату укладання договору оренди землі, орендарі набувають права оренди земельної ділянки на підставах і в порядку, передбачених Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України, цим та іншими законами України і договором оренди землі.
Згідно зі ст. 13 цього Закону договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Нормами, ст. 15 вказаного Закону встановлено істотні умови договору оренди землі є: об`єкт оренди об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін.
Згідно з ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Відповідно до п.п в) ч.1 ст. 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
Статтею 21 Закону України «Про оренду землі» визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Закону України "Про плату за землю"). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.
Згідно зі ст. 22 Закону України «Про оренду землі» Орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати. Орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, справляється виключно у грошовій формі. Внесення орендної плати оформлюється письмово, за винятком перерахування коштів через фінансові установи.
Відповідно до ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно з ч.1 ст. 251 ЦК України, строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно з ч.1 ст.27 Закону України «Про оренду землі» орендареві забезпечується захист його права на орендовану земельну ділянку нарівні із захистом права власності на земельну ділянку відповідно до закону.
Оскільки відповідачем не вносилась орендна плата у строки, визначені умовами договору оренди, в наслідок чого утворилась заборгованість за вказаним договором оренди, наявність та розмір якої доведені позивачем належними доказами, та у свою чергу не спростовані відповідачем, наявні підстави для стягнення заборгованості по орендній платі виходячи із розрахунку суми боргу, складеного Золотоніською міською радою, а тому позов підлягає частковому задоволенню.
Оскільки позов підлягає частковому задоволенню, із відповідача підлягають стягненню у порядку ч.1 ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача зі сплати судового збору пропорційно до задоволених вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.,ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, 280-282, 353, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд
Позов керівника Золотоніської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором оренди задовольнити частково.
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в без змін за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Середа Л.В.