КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

16 серпня 2023 року місто Київ

Справа № 757/42090/21-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/10533/2023

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О. В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 травня 2022 року (ухвалене у складі судді Бусік О. Л., повне судове рішення складено 03 червня 2022 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках», треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати, скасування наказу та поновлення на роботі

ВСТАНОВИВ

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках», в якому просив:

- визнати неправомірною бездіяльність Театру на Липках, яка полягає у не нарахуванні єдиного внеску на середню заробітну плату за час вимушеного прогулу позивача з 20 січня 2017 року до 01 лютого 2017 року у строк, визначений Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01 лютого 2017 року до 02 липня 2021 року в сумі 883 859,48 грн;

- визнати недійсним запис №18 від 19 січня 2017 року на сторінках 12-13 у трудовій книжці ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 про звільнення;

- скасувати наказ театрально-видовищним закладом культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках» від 19 січня 2017 року №13-К про звільнення ОСОБА_1 з посади артиста драми вищої категорії з 19 січня 2017 року;

- поновити позивача на роботі у театрально-видовищному закладі культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках» на посаді артиста з 02 лютого 2017 року;

- вирішити питання розподілу судових витрат.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 25 травня 2022 року відмовлено в задоволені позову.

Не погоджуючись з таким рішенням, ОСОБА_1 24 травня 2023 року подав безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 травня 2022 року та прийняти нове, про задоволення позову у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 серпня 2023 року позивачу поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 травня 2022 року.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційне провадження не може бути відкрито.

Скаржником подано апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Позивачем не сплачено судовий збір, заяв про звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору не подавалось.

Так, відповідно до п.1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно правових висновків викладених у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №755/12623/19 (провадження №14-47цс21), середній заробіток за час вимушеного прогулу - це заробітна плата, а середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні таким не є. Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Таким чином, позивач звільнений від сплати судового збору лише за вимогами, що стосуються поновлення на роботі, за вимогами про визнання неправомірною бездіяльністі та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, позивач не звільнений від сплати судового збору.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви)за подання позовної заяви, що має одночасно майновий та немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Згідно з пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При подачі позову до суду першої інстанції позивачу необхідно було сплатити судовий збір за одну вимогу майнового характеру у розмірі 8 838 грн 60 к. та одну вимогу немайнового характеру у розмірі 908 грн 00 к., тобто 9 746 грн 60 к.

Таким чином, судовий збір при подачі апеляційної скарги має бути сплачено у розмірі 14 619 грн 90 к. (9 746 грн 60 к.? 150%).

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 14 619 грн 90 к. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригіналу квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О. В.

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 травня 2022 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору .

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він не усуне недоліки своєї апеляційної скарги (не подасть докази сплати судового збору), апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.