Справа № 361/4338/23
Провадження № 2/361/3027/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Коваль О.О.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2023 року позивач звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просила суд визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Київ. Перебіг строку вираховувати з часу набрання рішенням законної сили.

Свій позов обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка доводиться позивачу двоюрідною сестрою по материнській лінії. Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,0600 га, кадастровий номер :01:004:0045, розташовану в Київській області, Броварському районі, с.Бобрик, громадській організації ?Садівниче товариство ?Мелодія?, яка належала померлій на праві приватної власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори 05.08.2017, реєстровий № 9-482, зареєстрованому в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 05.08.2017, номер запису про право власності 21738623, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №93752374 від 05.08.2017.

26 червня 2021 позивач звернулась в Першу київську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини за законом померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Оскільки у визначений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 , вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Панченко Л.С. було прийнято рішення про відмову у видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,0600 гектарів, кадастровий номер :01:004:0045, розташованої в Київській області, Броварському районі, с. Бобрик, громадська організація ?Садівниче товариство ?Мелодія?, про що 26 червня 2021 складено відповідну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Перешкоди які зазначає позивач для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини виникли за два місяці до закінчення визначеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Так, позивач вказувала на те, що починаючи з 12 березня 2020 року, на території України був встановлений карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID- 19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2 (далі - СОVID -19) згідно постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV - 2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, N30, ст. 1061), від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV - 2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 52, ст. 1626) та від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID - 19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2" (Офіційний вісник України, 2020р., № 63, ст. 2029), внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами.

З початку березня 2020 року стан здоров`я позивача погіршився із-за бронхіальної астми та пневмонії, що загострились на фоні перенесеної коронавірусної хвороби, що підтверджується виписками із медичної документації Амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 1 КНП ЦПМСД №1 Голосіївського району м.Києва від 31.03.2020 року та 31.05.2020 року.

Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (СОVID -19) створили їй перешкоди для своєчасного подання нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті сестри.

01 червня 2023 року ухвалою судді Броварського мсіькрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 21 липня 2023 року.

25 липня 2023 року представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позивач у своєму позові вказує на те, що з 02.03.2020 року по 31.03.2020 року та з 02.05.2020 року по 31.05.2020 року вона перебувала на лікарняному, що також унеможливлювало їй у шестимісячний строк подати заяву про прийняття спадщини.

Однак, звертає увагу суду на те, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а карантин запроваджений на території України з 12.03.2020, також, позивач перебувала на лікарняному лише у березні і в травні місяці 2020 року.

На думку представника відповідача, позивач достатньо часу для прийняття спадщини за законом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,0600 гектарів, кадастровий номер :01:004:0045, яка розташована: Київська область, Броварський район, с.Бобрик, садівниче товариство громадської організації ?Мелодія? після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 , крім того, не надала жодних документів, які підтверджують факт родинних зв`язків з померлою, а тому при вирішення спору представник поклався на розсуд суду.

26 жовтня 2023 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду на 13 грудня 2023 року.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила задовольнити, пояснення надала аналогічні змісту позовної заяви.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, в своєму відзиві просив проводити розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилась.

Суд вислухавши представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, встановивши обставини у справі та виниклі правовідносини, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Солом`янським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №761, яка доводиться ОСОБА_2 двоюрідною сестрою по материнській лінії, що підтверджується, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , виданим Дніпровським РАЦС м. Києва, актовий запис № 2690, свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , виданим Рябчевською сільрадою, актовий запис № 44, свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , виданим відділом РАЦС Залізничного району м. Києва, актовий запис № 147.

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА №65589218 від 14.07.2021 р. ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до Витягу з реєстру територіальної громади м. Києва за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована одна особа - ОСОБА_3 .

Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,0600 га, кадастровий номер :01:004:0045, розташовану в Київській області, Броварському районі, с. Бобрик, громадській організації ?Садівниче товариство ?Мелодія?, яка належала померлій на праві приватної власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори 05.08.2017, реєстровий № 9-482, зареєстрованому в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 05.08.2017, номер запису про право власності 21738623, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №93752374 від 05.08.2017.

26 червня 2021 позивач звернулась в Першу київську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини за законом померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

26 червня 2021 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

03 лютого 2023 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області позов задоволено, встановлено факт родинних відносин, а саме, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є буд-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обстав справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів, 3) показаннями свідків.

Відповідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд неможе збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконання обов"язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За положенням частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до частин першої, третьої статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Правилами статті 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

В ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно до ч. 1 ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ст.ст. 1261-1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

У ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 5 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Отже, виходячи із вищевикладеного, суд дійшов до висновку про задоволення позову та визначення ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк - три місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродж. м.Київ).

Керуючись ст.ст. 76-83, 268, 273 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк - три місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродж. м.Київ), перебіг строку вираховувати з часу набрання рішення законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.