печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.08.2023 суддя Печерського районного суду м. Києва Новак Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Підпалого В.В. від розгляду справи № 757/22900/21-ц за позовом ОСОБА_1 до ТОВ"Фінансо Плюс" про стягнення безпідставно одержаних коштів,

ВСТАНОВИВ:

11.08.2023 у провадження судді для розгляду надійшла заява про відвід головуючого судді Підпалого В.В. від розгляду вказаної справи та в обґрунтування якої заявник посилався на наявність обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилалася на те що, Печерський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Підпалого В.В., порушував процесуальні строки та несвоєчасно надавав судові рішення.

А саме, 05.05.2021 суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху, проте паперовий примірник позивачка отримала лише 13.12.2021.

Після цього, ухвалою суду від 12.01.2022 була постановлена ухвала про відмову у відкритті провадження у справі, після одержання судом уточненої заяви позивача.

Вказані дії викликають недовіру до судді у позивачки.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 та вивчивши заяву про відвід головуючого судді, суд приходить до висновку про невмотивованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, які не підтверджені доказами, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Підпалого В.В. від розгляду справи № 757/22900/21-ц за позовом ОСОБА_1 до ТОВ"Фінансо Плюс" про стягнення безпідставно одержаних коштів.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.В. Новак