П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2023 року місто Київ

справа №759/8939/23

провадження№22-ц/824/10887/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖК " Лісова пісня", подану адвокатом Романко Вадимом Васильовичем,

на ухвалу Святошинського районного суду м.Києва від 19 травня 2023 року, постановлену у складі судді Ул`яновської О.В.,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 19 травня 2023 року задоволено заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ТОВ «ЖК «Лісова пісня» про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га.

Заборонено ТОВ "ЖК "Лісова пісня" та будь-яким іншим особам використовувати у тому числі вчиняти будь-які дії, підготовчі та будівельні роботи, ремонтні, земельні роботи щодо багатоповерхового будинку (смарткомплекс) та іншої нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , у тому числі укладати договори купівлі-продажу або іншим способом відчужувати права на вказані об`єкти, а також передавати їх у користування третім особам, здійснювати дії щодо поділу, об`єднання, виділення частини вказаного нерухомого майна.

Заборонено ТОВ "ЖК "Лісова пісня" та будь-яким іншим особам використовувати у тому числі вчиняти будь-які дії, підготовчі та будівельні роботи, земельні роботи ремонтні роботи на земельній ділянці з кадастровим номером :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га, у тому числі укладати договори купівлі-продажу або іншим способом відчужувати права на вказану земельну ділянку, а також передавати її у користування третім особам, здійснювати дії щодо поділу, об`єднання, виділення частини вказаного нерухомого майна.

Заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також будь-яким, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з держаною реєстрацією речових прав на об`єкти нерухомого майна, а саме: багатоповерховий будинок (смарткомплекс) та інша нерухомість за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка номером :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га, за адресою: АДРЕСА_1 ;

Заборонено ТОВ «ЖК «Лісова пісня» та будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо приєднання, від`єднання, укладення, переукладення щодо постачання комунальних послуг, у тому числі газопостачання, водопостачання, електропостачання та охоронних послуг;

Накладено арешт на багатоповерховий будинок (смарткомплекс) та іншу нерухомість за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник ТОВ "ЖК "Лісова пісня" - адвокат Романко В.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначає, що позов про знесення самочинно збудованого нерухомого майна може бути пред`явлено власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, зокрема, власником (користувачем) суміжної земельної ділянки з підстав, передбачених статтями 391, 396 ЦК України.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зводиться до твердження ОСОБА_1 про наявність самочинного будівництва за вказаною адресою та не містить обґрунтування яким чином вказане будівництво порушує його права.

Заявником ОСОБА_1 не додано будь-яких доказів, які підтверджують те, що його земельна ділянка є суміжної із земельною ділянкою апелянта та доказів, які підтверджують право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку.

В матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують право власності апелянта на земельну ділянку та будинок, а також відсутні будь-які докази, що замовником будівництва виступає саме апелянт ТОВ " ЖК " Лісова Пісня ".

Подана заявником суду роздруківка із сайту https://opendatabot.ua/ не є належним доказом, оскільки таким доказом є інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яку може отримати будь-яка особа.

Крім того, акт та листи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва не містять відомостей, що будівництво здійснюється ТОВ "ЖК " Лісова Пісня".

Сам по собі факт здійснення на думку заявника ОСОБА_1 самочинного будівництва житлового будинку, не може автоматично свідчити про те, що таке будівництво є очевидно протиправним і невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду, а факт порушення прав та інтересів заявника підлягає доведенню у встановленому законом порядку.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів, оскільки такі обмеження господарюючого суб`єкта можуть призвести до незворотних наслідків.

Суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення не перевіривши обставини справи на підставі припущень заявника, які не підтверджені належними та допустимими доказами.

Надані ОСОБА_1 докази, які на його думку підтверджують намір ТОВ " ЖК "Лісова Пісня" відчужити нерухоме майно за вказаною адресою не відповідають критеріям належності, допустимості та достовірності.

Подана заявником роздруківка з невідомого сайту (посилання на сайт взагалі відсутнє) та фото начебто оголошення про продаж квартир не є належними, допустимими та достовірними доказами, оскільки в них відсутня інформація за якою можна ідентифікувати продавця та що ці оголошення розміщені апелянтом.

Судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не здійснено оцінки відповідності заявленого заходу забезпечення позову, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії. При цьому обґрунтування необхідності забезпечення позову покладається саме на позивача та полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

Заява про забезпечення позову та оскаржувана ухвала не містять обґрунтування необхідності обрання таких видів забезпечення позову як заборона використання нерухомого майна та заборона вчиняти будь-які дії щодо нерухомого майна та яким чином невжиття цих видів забезпечення позову може вплинути на невиконання рішення суду у майбутньому.

Вважає, що оскаржувана ухвала суду порушує право ТОВ " ЖК " Лісова Пісня" на мирне володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Заявник ОСОБА_1 своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В судовому засіданні представник ТОВ « ЖК «Лісова Пісня» доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі, просив апеляційну скаргу задовольнити в повному обсязі, ухвалу суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П.С. направив на електронну пошту суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що 15 серпня 2023 року ОСОБА_1 уклав з ним договір про надання правової допомоги, оскільки він проживає та здійснює адвокатську діяльність у місті Дніпро, враховуючи воєнний стан, він не зможе прийняти участь у судовому засіданні, призначеному на 16 серпня 2023 року. Крім того зазначив, що заявник ОСОБА_1 не отримав копії апеляційної скарги та судової повістки про призначення судового засідання на 16 серпня 2023 року. У зв`язку з чим просив розгляд справи відкласти. Одночасно з заявою про відкладення розгляду справи представник ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П.С. подав письмові пояснення у справі. Заява та пояснення підписані за допомогою ЕЦП.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає, оскільки в матеріалах справи наявне зворотне повідомлення про отримання ОСОБА_1 копії апеляційної скарги та судової повістки про розгляд справи призначений на 26 липня 2023 року (а.с.120). У зв`язку з неявкою ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 26 липня 2023 року, розгляд справи відкладено на 16 серпня 2023 року, про що останній був повідомлений шляхом направлення судової - повістки повідомлення на адресу електронної пошти, яка міститься в матеріалах справи та підтверджується звітами про направлення вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду (а.с.124, 125,126).

У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважала за можливе відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 та його представника - адвоката Васильєва П.С., які не з`явилися.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення особи, яка з`явилася в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої у справі ухвали, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 п. 2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відповідно до роз`яснень п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України N9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням відповідних заходів.

Так, під час вирішення питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що відносини, які виникли між сторонами спору, будуть стосуватися предмету позову, а тому за наявності наданих заявником доказів є підстави допускати ймовірність спрямованих ТОВ « ЖК «Лісова Пісня» дій на реалізацію наміру відчужити спірні об`єкти нерухомого майна, чим ускладнити чи зробити неможливим виконання прийнятого в майбутньому рішення суду, що зумовлює вжиття судом заходів забезпечення позову накладанням арешту.

Проте, апеляційний суд з таким висновком суду першої інстанції не погоджується з огляду на таке.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі №914/1570/20 зазначено, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Метою забезпечення позову є попередження реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

ОСОБА_1 зазначає, що невжиття заявлених заходів забезпечення позову може призвести до того, що він не зможе захистити свої права в межах одного судового провадження, без нових звернень до суду. Наявні порушення законодавства згідно з якими, він має намір подати позов про припинення протиправних дій з проведення підготовчих та будівельних робіт на земельній ділянці, яка для цього не відводилась та не призначена, та зобов`язання власника будівництва (самобуду) привести земельну ділянку в первісний стан.

Водночас забезпечити позов позивач просив шляхом накладення арешту на земельну ділянку :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га та багатоповерховий будинок (смарткомплекс) та іншу нерухомість за адресою: АДРЕСА_1 ; Заборонено ТОВ "ЖК "Лісова пісня" та будь-яким іншим особам використовувати у тому числі вчиняти будь-які дії, підготовчі та будівельні роботи, ремонтні, земельні роботи щодо багатоповерхового будинку (смарткомплекс) та іншої нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , у тому числі укладати договори купівлі-продажу або іншим способом відчужувати права на вказані об`єкти, а також передавати їх у користування третім особам, здійснювати дії щодо поділу, об`єднання, виділення частини вказаного нерухомого майна;

Заборонити ТОВ "ЖК "Лісова пісня" та будь-яким іншим особам використовувати у тому числі вчиняти будь-які дії, підготовчі та будівельні роботи, земельні роботи ремонтні роботи на земельній ділянці з кадастровим номером :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га, у тому числі укладати договори купівлі-продажу або іншим способом відчужувати права на вказану земельну ділянку, а також передавати її у користування третім особам, здійснювати дії щодо поділу, об`єднання, виділення частини вказаного нерухомого майна.

Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також будь-яким, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з держаною реєстрацією речових прав на об`єкти нерухомого майна, а саме: багатоповерховий будинок (смарткомплекс) та інша нерухомість за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка номером :75:021:0002, цільове призначення індивідуального житлового, гаражного будівництва, площею 0,0801 га, за адресою: АДРЕСА_1 ;

Заборонити ТОВ «ЖК «Лісова пісня» та будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо приєднання, від`єднання, укладення, переукладення щодо постачання комунальних послуг, у тому числі газопостачання, водопостачання, електропостачання та охоронних послуг.

Виходячи з майбутнього предмету, підстав позову, та обставин, на які посилається ОСОБА_1 в обґрунтування заяви про забезпечення позову, заходи, які просить застосувати заявник в порядку забезпечення позову, не є співмірними із позовними вимогами з якими ОСОБА_1 має намір звернутися до суду.

Застосувавши забезпечення позову - шляхом накладення арешту на земельну ділянку та багатоповерховий будинок (смарткомплекс) та іншу нерухомість, а також заборони відповідачу вчиняти певні дії щодо самочинно збудованого майна, суд першої інстанції не врахував, що забезпечення позову до його подання у обраний ОСОБА_1 спосіб, не направлене на реальне забезпечення виконання можливого рішення та не забезпечить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у разі задоволення позову.

Застосовуючи такий спосіб забезпечення позову, суд не надав оцінку співвідношенню негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник має намір звертається до суду.

Будь-яких перешкод для виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог не вбачається, оскільки виконання такого рішення полягатиме саме у зобов`язанні відповідача усунути можливі перешкоди, які створені внаслідок будівництва.

Визначені судом першої інстанції заходи забезпечення позову не носять забезпечувального характеру до вимог, які має намір заявити позивач та по своїй суті є наслідком проведених будівельних робіт, законність яких на стадії розгляду питання про забезпечення позову не вирішується.

Заявником ОСОБА_1 не обґрунтовано співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, що заявлятимуться, а також не зазначені які саме його права порушуються.

Заява про забезпечення позову до його подання є недостатньо обґрунтованою та її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що судом не прийнято до уваги ту обставину, що забезпечення позову у обраний позивачем спосіб може призвести до неспівмірного обмеження майнових прав відповідача.

З урахуванням вищевикладеного, ухвала суду в повній мірі не відповідає вимогам обґрунтованості, тому підлягає скасуванню, а в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити з мотивів та підстав, викладених вище.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України,

суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖК " Лісова пісня", подану адвокатом Романко Вадимом Васильовичем, задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м.Києва від 19 травня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус