№ 175/3750/23
провадження 2-о/175/84/23
УХВАЛА

17 серпня 2023 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Васюченко О.Г., ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Дніпровська районна державна адміністрація Дніпропетровської області, Амур-Нижньодніпровський відділ актів цивільного стану у м. Дніпро Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про усиновлення дитини, внесення змін до актового запису про народження дитини та зобов`язання винити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 01 серпня 2023 року звернувся до суду з заявою, заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Дніпровська районна державна адміністрація Дніпропетровської області, Амур-Нижньодніпровський відділ актів цивільного стану у м. Дніпро Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про усиновлення дитини, внесення змін до актового запису про народження дитини та зобов`язання винити певні дії.

Однак вказана заява не відповідала вимогам: п.п. 4, 5, 8, 10 ч. 3, ч. 6 ст. 175, ч. ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України, тому ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 серпня 2023 року заяву було залишено без руху, а заявнику запропоновано у встановлений строк усунути вказані недоліки.

Ухвали судді від 09 серпня 2023 року отримано заявником 11 серпня 2023 року, згідно Довідки про доставку електронного листа.

14 серпня 2023 року до суду заявником була подана заява про відкриття провадження (відсутності недоліків), оскільки на його думку заява не містить зазначених в ухвалі недоліків, а тому він просив відкрити провадження у справі.

Відповідно ч. 1 ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно частини 1 та 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені вимоги процесуального закону були виконані та постановлено ухвалу, в якій зазначено підстави залишення заяви без руху, а також спосіб їх усунення про, що повідомлено заявника та надано йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Однак у встановлений строк недоліки, перелічені у вищезгаданій ухвалі, усунуті у повному обсязі не були, а саме: заявник не уточнив обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги у заяві, оскільки в п. 4 прохальної частини заяви він просить суд заінтересовану особу по справі вчинити певні дії, однак в своїй заяві нічим не обґрунтовує вказане, також слід зазначити, що зазначена вимога заявлена ним передчасно і не підлягає розгляду межах вказаної заяви в порядку окремого провадження, оскільки з вказаного прохання вбачається спір про право, крім того слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 311 ЦПК України зазначена заява також може містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини, а не вимоги про зобов`язання вчинити певні дії, як просить заявник у своїй заяві, а тому з урахуванням вище вказаного заявнику слід уточнити зміст вимог заяви; заявник не уточнив виклад обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги; заявник у заяві не зазначив докази, що підтверджують вказані обставини; заявником до заяви не було надано підтвердження заявника про те, що ним не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав; заявником у заяві не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності); не зазначено щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; до заяви не було додано її копії та копії всіх документів, що додавалися до неї, для заінтересованих осіб, а тому зазначена заява не відповідає вимогам п.п. 4, 5, 8, 10 ч. 3, ч. 6 ст. 175, ч. ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України.

Також слід зазначити, що не можуть бути взяті до уваги посилання заявника, що до заяви окремого провадження не підлягають застосуванню ст.. 175, 177 ЦПК України, оскільки заява, яка подається в порядку окремого провадження повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтею 175 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим для тієї чи іншої справи окремого провадження (статті 297, 302, 3003, 306, 311, 318, 321, 330, 335, 340, 344, 348 ЦПК України).

Більше заявники заяв та документів до суду на виконання ухвали судді не подавали.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного заявник відповідно до ухвали суду не виконав вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, а саме: не усунув недоліки, яким не відповідала заява, у спосіб та строк встановлений судом та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у заяві, станом на 17 серпня 2023 року, не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали заяви вважаються неподаними і повертаються заявникам.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз`яснити заявникам, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись ч. ч. 3, 5, 6 ст. 185, ч. 2 ст. 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Дніпровська районна державна адміністрація Дніпропетровської області, Амур-Нижньодніпровський відділ актів цивільного стану у м. Дніпро Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про усиновлення дитини, внесення змін до актового запису про народження дитини та зобов`язання винити певні дії - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набрала законної сили 17 серпня 2023 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя