Справа № 345/2187/23
Провадження № 2/345/684/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.08.2023 року м. Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі

головуючого судді Онушканич В. В.

з участю секретаря судового засідання Бандури Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом. Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франквської області від 15.05.2023 року відкрито провадження у вказаній справі.

29.05.2023 року від позивача на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, за наявними в матеріалах справи документами. Позов підтримує у повному обсязі та просить суд позов задоволити.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин та їх об`єктивну недоступність для оточуючих, оскільки в суду були наявні сумніви щодо істинності позиції позивача, ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 09.06.2023 року було визнано обов`язковою явку позивача ОСОБА_1 в судові засідання по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. При цьому розгляд справи було відкладено на 25.07.2023 року, 10.00 год.

25.07.2023 року у зв`язкою із неявкою сторін розгляд справи було відкладено на 14.08.2023 року.

27.07.2023 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності. Зазначає, що у зв`язку із військовим станом не має змоги безпечно добратися до суду.

В судове засідання, призначене на 14.08.2023 року, позивач повторно не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином в порядку, передбаченому ч. 6 ст.128 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Ч. 6 ст. 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

На виконання вищевказаних вимог повістки про виклик у судові засідання надсилалися позивачу на адресу місця проживання, зазначену ним у позові.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин, що передбачено ч. 3 ст. 131 ЦПК України.

Враховуючи, що позивач не повідомив суд про зміну місця проживання, на підставі вищевказаних положень ч.6 ст.128, ч.1 ст.131 ЦПК України, він вважається таким, що належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Позивач про причини неявки в судове засідання, призначене на 14.08.2023 року, суду не повідомив.

Частиною першою статті 44 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа "Олександр Шевченко проти України", справа "Трух проти України"). Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії").

Як вказувалося вище, ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 09.06.2023 року визнано явку позивача обов`язковою. Водночас дана ухвала була фактично проігнорована позивачем.

Суд звертає увагу, що відповідно до норм ст. 212 ЦПК України, за умов воєнного стану, позивач міг скористатися правом брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Водночас відповідних клопотань не було заявлено.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи, що хоч від позивача і надійшли заяви, в яких він просить розглядати справу без його участі, суд визнав його явку обов`язковою для дачі особистих пояснень, що дає підстави для залишення його позову без розгляду в зв`язку із його неявкою в судове засідання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду. Позивачу слід роз`яснити його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

На підставі викладеного, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, керуючись ст.ст. 259-260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Володимир ОНУШКАНИЧ