Справа №302/1438/23
Провадження №2/302/254/23
Номер рядка звіту 60
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.08.2023 смт. Міжгір?я Закарпатської області

Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

за участю секретаря судового засідання Куруц В. І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Радь Іван Іванович до Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в обґрунтування вимог якої його представник зазначив, що 18.02.2016 ОСОБА_2 складено заповіт згідно якого на випадок своєї смерті вона визначила ОСОБА_1 спадкоємцем земельної ділянки (паю) у колективній власностіКСП «Шипіт» загальною площею 1,43 ум.кад.га, яка знаходиться в селі Пилипець Міжгірського району Закарпатської області.

Наразі, як стало відомо позивачу, спадкодавець померла ще ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що не було відомо позивачу.

Причиною пропуску строку для прийняття спадщини слугувало те, що позивач, зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , що не збігається із останнім зареєстрованим місцем проживання померлої ОСОБА_2 мешканки АДРЕСА_2 , в результаті чого ОСОБА_1 стало відомо про смерть спадкодавця після спливу тривалого часу.

Крім іншого, позивач та спадкодавець - ОСОБА_2 , не перебували між собою у будь-яких родинних та сімейних відносинах.

До того ж, представник позивача звернув увагу суду на те, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини слугувало також запровадження з 12.03.2020 по всій території України карантину згідно постанови Кабінету міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 №211 в результаті чого була обмежена робота державних установ, в тому числі нотаріальних контор та адвокатів. Згодом постановою Кабінету міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 22.07.2020 №641 дію карантину продовжено до 31.08.2020, який закінчився тільки 01.06.2023, а також наявність збройної агресії зі сторони російської федерації.

Посилаючись на вказані обставини, в позовній заяві висловлено прохання визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 26.07.2023 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження (а.с. 16).

Представник позивача - адвокат Радь І. І. подав заяву з проханням розглядати справу без участі сторони позивача. Висловив позицію про підтримання заявлених у позовній заяві вимог.

Головою Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області подано заяву за змістом якої він висловив позицію про визнання сільрадою заявлених позовних вимог, справу просив розглядати без участі їх представника.

Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, ЦПК допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, отже в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні.

Судом встановлено, що 18.02.2016 ОСОБА_2 складено заповіт, який зареєстрований в реєстрі за №116 та посвідчений приватним нотаріусом Міжгірського районного нотаріального округу Закарпатської області Сятиня Т. С., яким Спадкодавець на випадок своєї смерті визначив ОСОБА_1 спадкоємцем земельної ділянки (паю) у колективній власності КСП «Шипіт» загальною площею 1,43 ум.кад.га., яка знаходиться в селі Пилипець Міжгірського району Закарпатської області та належить ОСОБА_2 відповідно до сертифіката на право на земельну частку (пай) серія ЗК №0096642, зареєстрованого у книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №281 від 26.06.1997 (а.с. 10-11).

ОСОБА_2 , яка проживала в АДРЕСА_2 , померла у віці 82 роки - ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 24).

Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №73349959 від 26.07.2023, на сьогодні інші спадкоємці, які б могли прийняти спадщину, чи відкривали спадкову справу відсутні (зворотня сторона а.с. 23).

Як вбачається з копії паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що не збігається з останнім зареєстрованим місцем проживання померлої ОСОБА_2 , мешканки АДРЕСА_2 , в результаті чого, як зазначає представник позивача, його довірителю стало відомо про смерть спадкодавця після спливу тривалого часу (а.с. 8).

Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що відмова у поновленні строку для прийняття спадщини порушить право спадкоємця, тому визнає вищевказані обставини як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду наведеного заявлений позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Закарпатського апеляційного суду безпосередньо або через Міжгірський районний суд Закарпатської області з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складено 11 серпня 2023 року.

Суддя Пухальський С. В.