Справа № 385/1174/23
Провадження № 2/385/399/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.08.2023 року м. Гайворон

Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Венгрина М. В.,

секретар судового засідання Шевченко Л. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок кримінального правопорушення,

встановив:

заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звернувся в суд в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути з нього на користь Гайворонської міської ради Кіровоградської області 102 935 грн шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням.

стислий виклад позиції сторін

позиція позивача

В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що вироком Гайворонського районного суду від 25.05.2023 в справі № 385/695/23, що набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 (одна тисяча) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень. Згаданим вироком встановлено, що ОСОБА_1 шляхом порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, завдав державі в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області майнової шкоди на вказану суму.

Представник Гайворонської міської ради Кіровоградської області подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в судове засідання не з`явився. Жодних клопотань від нього не надходило.

Прокурор просив позов задовольнити.

позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву. В судове засідання не з`явився, подав заяву в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі, просив розгляд справи провести за його відсутності.

заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі

Ухвалою від 10.07.2023 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

02.08.2023 від представника Гайворонської міської ради Кіровоградської області надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

07.08.2023 ОСОБА_1 подав письмову заяву, в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі, просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Відповідно до вироку Гайворонського районного суду від 25.05.2023 в справі справі № 385/695/23, що набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 (одна тисяча) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень. Згаданим вироком встановлено, що ОСОБА_1 шляхом порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, завдав державі в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області майнової шкоди на суму 102 935 грн (а.с.14-17).

Згідно витягу з ЄРДР від 14.04.2023 до реєстру внесено інформацію про кримінальне правопорушення № 0000045 за ч. 1 ст. 249 КК України про те, що 14.04.2023, в м. Гайвороні Кіровоградської області працівниками ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП було виявлено ОСОБА_1 , який перебуваючи на акваторії Гайворонського водосховища річки «Південний Буг» в період нересту, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, не маючи на це належного законного дозволу, виданого компетентним органом, за допомогою місінових сіток, умисно здійснював незаконний вилов риби, чим заподіяв майнову шкоду (а.с. 18).

З протоколу огляду місця події від 14.04.2023 вбачається, що в м. Гайвороні Голованівського району Кіровоградської області, на річці «Південний Буг» поблизу відрізку берега за координатами місця знаходження 48°20?12? пн. д. та 29°50?29? сх.ш.), ОСОБА_1 , за допомогою заздалегідь принесених із собою заборонених для зайняття лову засобів - місінових сіток різного розміру (50 м х 3,0 м, шириною вічка 85 мм - 2 шт.; 75 м х 4 м, шириною вічка 85 мм. 1 шт.; 75 м х 2 м, шириною вічка 45 мм - 2 шт.; 75 м х 2 м, шириною вічка 40 мм - 2 шт.) та резинового човна зеленого кольору, довжиною 2,8 м. з двома веслами 1,52 м. кожне, здійснив незаконний вилов риби в період нересту з річки Південний Буг наступних видів: «карась сріблястий» у кількості 48 одиниць, загальною вагою 10 кг, «лящ» 2 одиниці, загальною вагою 1,6 кг, «окунь» 1 одиниця, загальною вагою 0,1 кг, «судак» 1 одиниця, загальною вагою 0,5 кг, «плітка» 4 одиниці, загальною вагою 1 кг, «короп (сазан)» 2 одиниці, загальною вагою 1,3 кг. та 1 (один) «рак» вагою 0,1 кг, чим заподіяв навколишньому природному середовищу істотної шкоди (а.с. 19-21).

Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів на р. Південний Буг біля м. Гайворон Голованівського району Кіровоградської області від 20.04.2023, внаслідок умисних незаконних дій ОСОБА_1 державі в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 102 935,0 гривні, яка розрахована відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ № 1039 від 06.10.2021) «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»(а.с. 22)

Згідно даних довідок № 907, 908 від 17.04.2023, виданих Гайворонською міською радою Кіровоградської області, ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Скарг до міської ради на ОСОБА_1 не надходило (а.с. 28).

Листом від 27.06.2023 № 54/03-3610вих-23 заступник керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області повідомив Гайворонську міську раду Кіровоградської області про підготовку проекту позовної заяви до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої незаконним виловом риби (а.с. 29).

Листом від 27.06.2023 № 54/03-3609вих-23 заступник керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області повідомив Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про підготовку проекту позовної заяви до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої незаконним виловом риби (а.с. 30).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право звернення прокурора до суду в інтересах держави передбачено статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якої представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України від 08 квітня 1999 року у справі № 3-ро/99 прокурори та їх заступники подають до суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia, заява № 42454/02, §35)).

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно із ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4-5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Стаття 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.

Стаття 25 Закону України «Про тваринний світ» дає визначення рибальства як добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно Закону України «Про тваринний світ» та інших законів. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 1166 ЦК України визначено підстави відповідальності за завдану майнову шкоду. Так, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки (активна або пасивна); б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вина заподіювача шкоди. У зв`язку з встановленням в ході досудового розслідування та судового розгляду завдання шкоди державі, виникає право прокурора звернутись до суду із позовом про відшкодування шкоди. Завдані державі збитки в ході досудового розслідування та судового розгляду не відшкодовані. Відповідно до ч. 3 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України позови про відшкодування шкоди, завданої внаслідок скоєння злочину, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, або за місцем завдання шкоди. Оскільки внаслідок неправомірних дій відповідача завдано істотної шкоди державі, заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звертається до Гайворонського районного суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради в порядку представництва інтересів держави з метою відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу кримінальним правопорушенням. Відповідно до п.7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу україни джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 % грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі:сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів ОТГ, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування території громад 50%, обласних бюджетів та бюджетів АРК 20%, бюджетів міст Києва та Севастополя 70%. Відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Порядок розподілу платежів між державним та місцевим бюджетом, які зараховано на аналітичні рахунки відкриті у Казначействі України та Головних управліннях Казначейства, врегульовано Порядком казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №43 від 29 січня 2013 року. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на спеціальний фонд Гайворонської міської ради, на території якої здійснено незаконний вилов риби, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України. Вказана позиція узгоджується з висновками ВС викладеними у постанові від 27.06.2018 по справі 364/1080/16. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів, що відповідач ОСОБА_1 заподіяв навколишньому природному середовищу майнову шкоду в розмірі 102 953 грн. У зв`язку з цим, вироком Гайворонського районного суду від 24.05.2023 в справі № 385/695/23, що набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Слід зазначити, вирок суду в кримінальному провадженні має преюдиційне значення щодо того чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Враховуючи надані розрахунки, вбачається, що навколишньому природному середовищу завдана майнова шкода в розмірі 102 953 грн., яку прокурор просить стягнути з відповідачки в судовому порядку. Відповідачка позов визнає. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Обставин того, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи, інтереси інших осіб, судом не встановлено, а тому підстави для постановлення ухвали про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову - відсутні. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності позов слід задовольнити повністю. Щодо розподілу судових витрат Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Також суд враховує, що статтею 142 ЦПК України передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті позивачу з державного бюджету підлягає поверненню 50 % судового збору, сплаченого при поданні позову. Слід зауважити, що позивач, на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України звільнений від сплати судового збору. Відповідно до положень Закону України Про судовий збір за звернення до суду юридичної особи з позовом, що містить майнові вимоги, враховуючи ціну позову розмір судового збору, що підлягав сплаті становив 2684 грн.

Отже, у зв`язку з визнанням відповідачем позову до ухвалення рішення з нього в дохід держави підлягає стягненню 50 відсотків судового збору, що підлягає сплаті - тобто 1342 грн, а іншу частину судового збору в розмірі 1342 грн компенсувати за рахунок держави. Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 81, 206, 259, 263-265, 268, 279, 354, ч. 3 ст. 247 ЦПК України, ухвалив: позов заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (вул. Героїв АТО, 92, м. Кривий Ріг, 50103, ) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області (проща Героїв Майдану, 5, м. Гайворон, Кіровоградська область, 26300, ) до ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням задовольнити. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, завдану кримінальним правопорушенням незаконним виловом риби, у розмірі 102935 (сто дві тисячі дев`ятсот тридцять п`ять) гривень 00 копійок, на розрахунковий рахунок Гайворонської міської ради за реквізитами: розрахунковий рахунок UA0011515, ГУК у Кіровоградській області/тг м. Гайворон, МФО 899998, 24060300, код одержувача (ЄДРПОУ) 37918230, код класифікації доходів бюджету 24062100. Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 1342 (одну тисячу триста сорок дві) гривні судового збору. Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Повний текст судового рішення складено 14.08.2023.

Суддя: М. В. Венгрин

Дата документу 07.08.2023