Ухвала

11 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 759/11962/16-ц

провадження № 61-6992ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Студзінський Максим Анатолійович, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року

та постанову Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Український Технологічний Холдинг», Приватне підприємство «ЮБК-Плюс», Товариство з обмеженою відповідальністю «Творча Гільдія», про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року до Верховного Суду засобами електронного зв`язку з накладенням електронного цифрового підпису надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє Студзінський М. А. , на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року

та постанову Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року.

Верховний Суд своєю ухвалою від 22 травня 2023 року касаційну скаргу залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявниці: надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження; зазначити конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження судового рішення, визначені частиною другою

статті 389 ЦПК України; надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; уточнити прохальну частину касаційної скарги. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У червні 2023 року до Верховного Суду на виконання вимог ухвали суду

від 22 травня 2023 року засобами електронного зв`язку з накладенням електронного цифрового підпису від ОСОБА_1 , в інтересах якої діє Студзінський М. А. , надійшла заява про усунення недоліків, в якій заявниця уточнює прохальну частину касаційної скарги, зазначає підставою касаційного оскарження судових рішень пункт 1 частини другої

статті 389 ЦПК України, порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та просить продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги щодо сплати судового збору.

Верховний Суд своєю ухвалою від 22 червня 2023 року продовжив ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Студзінський М. А., строк для усунення недоліків касаційної скарги, визначених ухвалою Верховного Суду від 22 травня 2023 року. Запропонував заявниці направити заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку щодо недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами; продовжив строк для усунення недоліків щодо сплати судового збору. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У червні 2023 року до Верховного Суду на виконання вимог ухвали суду

від 22 червня 2023 року від ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Студзінський М. А., надійшла заява про усунення недоліків, в якій заявниця просить відстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Верховний Суд своєю ухвалою від 04 липня 2023 року визнав підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року, наведені в клопотанні ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат

Студзінський М. А., неповажними.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовив.

Продовжив ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат

Студзінський М. А., строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявниці: надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі відповідно до закону; належні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії на підтвердження недотримання судом апеляційної інстанції вимог, встановлених

статтею 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судових рішень. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У липні 2023 року до Верховного Суду на виконання вимог ухвали суду

від 04 липня 2023 року засобами електронного зв`язку з накладенням електронного цифрового підпису від ОСОБА_1 , в інтересах якої діє Студзінський М. А. , надійшла заява про усунення недоліків, в якій заявниця просить відстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Щодо клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження

Клопотання мотивоване тим, що право власності на земельну ділянку (предмет оскарження) площею 0,10 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 набула на підставі договору дарування

від 27 жовтня 2020 року.

Святошинський районний суд міста Києва своєю ухвалою від 02 березня 2017 року залучив до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 .

Як представник саме третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 в судовому засіданні під час розгляду спору в апеляційному суді 20 січня 2022 року брав участь адвокат Потьомкін С. О.

Київський апеляційний суд своєю постановою від 20 січня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнив частково. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року скасував та ухвалив нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 задовольнив частково. Зокрема, у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_2 про визнання за нею частки садового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна 33458330), відмовив.

Отже, апеляційний суд підтвердив право власності ОСОБА_1

на частку садового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна 33458330). Саме про це 20 січня 2022 року адвокат Потьомкін С. О. і відзвітував

ОСОБА_1 . З цього моменту повноваження адвоката

Потьомкіна С. О. як представника третьої особи ОСОБА_1 , були припинені. Повноваження адвоката Студзінського М. А. на представництво ОСОБА_1 в Святошинському районному суді міста Києва відповідно до пункту 3.1 договору про надання правової допомоги

від 16 лютого 2017 року (копія міститься в матеріалах справи) закінчились 01 січня 2018 року.

Наприкінці січня 2023 року, адвокат Студзінський М. А. як представник відповідача ОСОБА_3 , в телефонній розмові з представницею позивачки ОСОБА_2 - адвокатесою Кубрак Ж. Б., обговорював питання можливості врегулювання майнових питань у зв`язку з виконанням постанови Київського апеляційного суду міста Києва

від 20 січня 2022 року. Представницею позивачки серед інших питань ставилось, зокрема питання про визнання за позивачкою права власності на частку земельної ділянки, площею 0,10 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (предмет оскарження). Оскільки, представляючи інтереси відповідача, адвокат Студзінський М. А. був обізнаний про те,

що дана земельна ділянка була ним подарована його сестрі -

ОСОБА_1 , адвокат Студзінський М. А. повідомив представницю позивачки про те, що в цій частині рішення апеляційного суду виконати неможливо.

Також 29 січня 2023 року адвокат Студзінський М. А. повідомив

ОСОБА_1 про те, що зі сторони позивачки також заявляються вимоги щодо реєстрації за ОСОБА_2 права власності на частку земельної ділянки, площею 0,10 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (предмет оскарження), право власності на яку належить ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 27 жовтня 2020 року.

Тому, звертаючись до Святошинського районного суду із заявою про видачу адвокату Студзінському М. А. повного тексту судового рішення суду апеляційної інстанції, та подаючи на нього касаційну скаргу, останній діяв як представник особи, про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки якої суд ухвалив рішення.

20 січня 2022 року під час розгляду справи в апеляційному суді

ОСОБА_1 в судовому засіданні присутня не була. Повний текст постанови Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року не отримувала, оскаржувану постанову суду отримав представник ОСОБА_1 - адвокат Студзінський М. А. 10 квітня 2023 року особисто у суді першої інстанції, що підтверджується розпискою про видачу копії судового рішення.

Вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною третьою статті 394 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Тлумачення наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку, що у разі пропуску строку на касаційне оскарження у межах одного року, він може бути поновлений за наявності відповідного клопотання учасника справи та за умови доведеності наявності поважних причин такого пропуску.

Зі спливом річного строку - особа втрачає право на касаційне оскарження безвідносно до поважності причин його пропуску, оскільки такий строк є присічним, за виключенням випадків, передбачених у частині третій

статті 394 ЦПК України.

Отже, при поданні касаційної скарги після спливу одного року з дня складання повного тексту оскаржуваного судового рішення, такий строк може бути поновлений лише при доведеності існування виключних обставин, визначених у пунктах 1, 2 частини третьої статті 394 ЦПК України.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка

та Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, від 21 грудня 2010 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушенням принципу стабільності судового рішення, що суперечить статті 129-1 Конституції України.

У касаційній скарзі та у заяві про усунення недоліків заявник просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року, однак не доводить виключні обставини, за наявності яких строк на касаційне оскарження пропущений більше ніж на один рік може бути поновленим.

Вирішуючи питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд виходить із такого.

З огляду на зміст судових рішень та інформацію з Єдиного державного реєстру судових рішень, Святошинський районний суд міста Києва своєю ухвалою від 02 березня 2017 року залучив до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 .

Як представник саме третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 в судовому засіданні під час розгляду справи в апеляційному суді 20 січня 2022 року брав участь адвокат Потьомкін С. О., який підтримав апеляційну скаргу відповідача. Тобто, заявниця була обізнана про розгляд справи, про перегляд якої подає касаційну скаргу.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з частиною четвертою статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері

(частини перша, друга статті 64 ЦПК України).

Також за даними Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року складений 01 лютого 2022 року.

З огляду на мотиви, викладені у клопотанні адвоката Студзінського М. А. про поновлення строку на касаційне оскарження, він вказав про припинення повноважень адвоката Потьомкіна С. О. як представника третьої особи ОСОБА_1 та обізнаність останньої щодо прийнятого апеляційним судом постанови по суті спору.

Незважаючи на припинення повноважень адвоката Потьомкіна С. О. як представника третьої особи ОСОБА_1 щодо надання професійної правничої допомоги, остання не була позбавлена можливості у разі незгоди з постановою Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року оскаржити її до суду касаційної інстанції самостійно або через іншого представника.

Річний строк, який відповідно до положень частини третьої

статті 394 ЦПК України обраховується від дня складання повного тексту оскаржуваної постанови суду, у цій справі сплинув 01 лютого 2023 року. Касаційна скарга подана засобами електронного зв`язку з накладенням електронного цифрового підпису 10 травня 2023 року, тобто більше ніж через рік з дня складання повного тексту оскаржуваного судового рішення, що дає підстави для висновку, що строк на оскарження пропущений.

Оскільки заявницею подано касаційну скаргу після спливу присічного річного строку, тому заявниці необхідно довести суду касаційної інстанції обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини третьої статті 394 ЦПК України, за наявності яких у цьому випадку строк на касаційне оскарження може бути поновлений.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Оскільки представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 - адвокат Потьомкін С. О. брав участь у судовому засіданні під час апеляційного перегляду справи, що свідчить про відсутність обставини, передбаченої пунктом 1 частини третьої статті 394 ЦПК України, за наявності якої строк на касаційне оскарження пропущений більше ніж на один рік може бути поновленим, ОСОБА_1 та її представнику - адвокату Студзінському М. А.

з метою усунення недоліків касаційної скарги та подання нового клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у цій справі необхідно вказати та довести існування обставини, визначеної пунктом 2 частини третьої статті 394 ЦПК України, а саме: обґрунтувати існування обставин непереборної сили.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат

Студзінський М. А., про відстрочення сплати судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, буде вирішуватися після надання заявницею доказів на підтвердження обставин, передбачених пунктом 2

частини третьої статті 394 ЦПК України.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Студзінський Максим Анатолійович, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо у зазначений строк заявниця не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, не наведе поважних причин пропуску строку касаційного оскарження та не надасть докази на підтвердження поважності причин пропуску присічного річного строку на касаційне оскарження судового рішення, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська