УХВАЛА

"16" серпня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді- Лисиченко С.М.,

за участю секретаря судового засідання- Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заявою служби у справах дітей Красноградської районної державної адміністрації Харківської області про заміну стягувача, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по цивільній справі №640/21477/18 за позовом Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради , в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ :

Начальник служби у справах дітей Красноградської районної державної адміністрації Харківської області звернувся до суду із вказаною заявою, в порядку ст. 442 ЦПК України.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 13 лютого 2019 року по цивільній справі № 640/21477/18 стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частки усіх видів заробітку (доходів) щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягувати з 19 листопада 2018 року на час перебування у державному закладі її малолітніх дітей, шляхом перерахування на особистий картковий рахунок дітей у відділенні Державного ощадного банку України. Вказала, що діти отримали статус дітей, позбавлених батьківського піклування, на підставі рішення від 21.12.2020 справа № 953/2166/20 провадження № 2/9531439/20 Київського районного суду м. Харкова, про позбавлення батьківських прав матері. Розпорядженням начальника Красноградської районної військової адміністрації від 26 квітня 2023 року № 57 «Про влаштування на виховання та спільне проживання дітей, позбавлених батьківського піклування. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до прийомної сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_3 », діти влаштовані в прийомну сім`ю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Таким чином, на сьогодні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються законними представниками малолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Прийомна сім`я зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Вказує, що правонаступниками у справі № 640/21477/18, провадження № 2/640/932/19 є ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_5 , на підставі розпорядження начальника Красноградської районної військової адміністрації від 26 квітня 2023 року № 57 «Про влаштування на виховання та спільне проживання дітей, позбавлених батьківського піклування, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до прийомної сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_3 », у зв`язку з тим, що з 28 квітня 2023 року малолітні діти ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є їхніми прийомними дітьми, за утримання навчання та виховання, яких вони несуть відповідальність.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2023 заяву передано для розгляду судді Лисиченко С.М.

Учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялись належним чином, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи, що сторони належним чином повідомлялись про дату, час і місце судового засідання, суд вважає можливе провести дане судове засідання за їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши подану начальником служби у справах дітей Красноградської районної державної адміністрації Харківської області заяву з доданими документами, матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Згідно із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Питання процесуального правонаступництва врегульовано частиною першою статті 55 ЦПК України, відповідно до якої у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане із переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав попередника. У кожному конкретному випадку для вирішення питання про можливість правонаступництва суду необхідно досліджувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Підставою для процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному правовідношенні, яке настало після відкриття провадження у справі. Відтак особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене статтею 55 ЦПК України, є переходом процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Водночас відповідно до статті 55 ЦПК України, яка визначає загальні положення процесуального правонаступництва, заміна учасника справи його правонаступником допускається не будь-коли (не впродовж невизначеного терміну), а лише на стадіях судового процесу. Тобто таке право не є абсолютним та обмежено часовими рамками певних стадій судового процесу.

Згідно з частинами першою, другою, п`ятою статті 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Стадія виконавчого провадження як завершальна стадія судового процесу починається після видачі виконавчого документа стягувачу та закінчується фактичним виконанням судового рішення або зі спливом строку пред`явлення документа до виконання, оскільки у разі пропуску такого строку виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання. Отже, за межами цього процесуального строку виконавчі дії не вчиняються, а строк виконавчого провадження спливає одночасно зі строком пред`явлення виконавчого документа до виконання. Така правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/10031/13 та від 11 березня 2021 року у справі № 910/2954/17.

У постанові від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (провадження № 12-48гс20) Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання заміни сторони виконавчого провадження, зробила висновок, що на стадії виконавчого провадження як на завершальній стадії судового провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження правонаступником за наявності відкритого виконавчого провадження.

У постанові від 18 січня 2022 року у справі № 34/425 (провадження № 12-69гс21) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 15 вересня 2021 року у справі № 727/9430/13-ц щодо порядку здійснення заміни сторони виконавчого провадження правонаступником, згідно з яким за відсутності відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є можливою. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що указаний висновок не відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду викладеній у постановах від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (провадження № 12-48гс20, пункти 74-75) та від 16 лютого 2021 року у справі № 911/3411/14 (провадження № 12-39гс20, пункт 6.18).

З огляду на зазначене, під час вирішення питання про заміну стягувача, необхідно встановити : чи на була особа у встановленому законом порядку прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах стягувача; чи не сплив процесуальний строк вчинення виконавчих дій з примусового виконання рішення суду.

Судом встановлено, що рішенням Київського районного суду м.Харкова від 13.02.2019 у справі №640/21477/18 позов Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради відібрано малолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від матері - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без позбавлення її батьківських прав. Стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягувати з 19.11.2018 року на час перебування у державному закладі її малолітніх дітей, шляхом перерахування на особистий картковий рахунок дітей у відділенні Державного ощадного банку України.

Рішення набрало законної сили 18.03.2019.

21.03.2023 на адресу ВДВС у Київському районі м.Харкова судом направлено виконавчий лист у справі № 640/21477/18 для виконання.

Доказів перебування на примусовому виконанні виконавчого листа у справі № 640/21477/18, матеріали справи не містять.

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від 21.12.2020 позбавлено ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно малолітніх дітей - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Розпорядженням начальника Красноградської районної військової адміністрації Харківської області №57 від 26.04.2023, влаштовано з 28.04.2023 до прийомної сім"ї ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які проживають за адресою: АДРЕСА_1 , на спільне проживання та виховання дітей, позбавлених батьківського піклування: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 15 Закону України " Про виконавче провадження" стягувачем у виконавчому провадженні є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ.

Сторони можуть реалізувати свої права і обов"язки у виконавчому провадженні самостійно або через представників ( ч.1 ст.16 Закону України " Про виконавче провадження").

Згідно із ст.242 ЦК України, батькі (усиновлювачі) є законними представниками малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи визнаної недієздатною. Законним представником у випадках , встановлених законом, може бути інша особа.

Відповідно до п.17 Положення про прийомну сім"ю затвердженого постановою КАбінуту Міністрів України від 26.04.2002 № 565, прийомні батьки є законними представниками прийомних дітей на підприємствах, в установах та організаціях без спеціальних на те повноважень, несуть персональну відповідальність за життя, здоров`я, фізичний і психічний розвиток прийомних дітей та дотримання принципу конфіденційності інформації щодо ураження прийомних дітей ВІЛ-інфекцією.

Враховуючи зазначене, а також те, що рішенням Київського районного суду м.Харкова від 13.02.2019 у справі №640/21477/18 стягнуто з ОСОБА_1 , яка в подальшому була позбавлена батьківських прав, аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , шляхом перерахування на особистий картковий рахунок дітей у відділенні Державного ощадного банку України, суд приходить до висновку, що стягувачем у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду, є саме діти, а не відповідний орган опіки та піклування.

А отже, прийомні батьки дітей, не набули у встановленому законом порядку прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах стягувача - дітей, оскільки вони є лише їх законними представниками, що є підставою для відмови у задоволенні заяви про заміну стягувача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст..81, 260, 261, 263, 353, 442, 446 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені заяви служби у справах дітей Красноградської районної державної адміністрації Харківської області про заміну сторони у виконавчому документі, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2023.

Суддя С.М. Лисиченко