Справа №461/4276/23
Провадження №2/461/1873/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

01 серпня 2023 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Кротової О.Б.,

секретар судових засідань Ігнат Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ситник Сергій Олександрович, до Львівської міської ради, третя особа: державний нотаріус Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В., про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

29.05.2023 ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ситник С.О., звернувся з позовом до Львівської міської ради, третя особа: державний нотаріус Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В., в якому просить: встановити факт родинних відносин, а саме визнати, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є племінником ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ; визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача ОСОБА_4 . При житті мати позивача доглядала свою рідну сестру ОСОБА_2 , яка мала певні психічні розлади здоров`я, та яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті ОСОБА_2 саме ОСОБА_4 займалась питанням успадкування майна після смерті своєї сестри. У зв`язку з розбіжностями в прізвищах та неправильної видачі свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , ОСОБА_4 змушена була двічі звертатись до суду, щоб мати змогу успадкувати майно після смерті своєї сестри. Повідомив, що жодного спору щодо спадкового майна після смерті ОСОБА_2 у їх родині немає. Однак, так як після смерті ОСОБА_2 було невірно виписано свідоцтво про її смерть, спочатку мати позивача ОСОБА_4 , звернулась до суду з метою виправлення помилки у свідоцтві про смерть та встановлення факту смерті саме ОСОБА_2 , після чого, змушена була звернутися до суду повторно з метою встановлення юридичного факту, що вона є рідною сестрою померлої ОСОБА_2 та визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Рішенням Галицького районного суду м. Львова позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено повністю, встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 є рідною сестрою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , визначено ОСОБА_4 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 - три місяці з дня набрання рішення законної сили. Однак, ще до набрання рішенням законної сили, і до його винесення ОСОБА_4 померла, про що її представника повідомлено не було, про смерть такої її представник - адвокат Ситник С.О. дізнався вже після прийняття вказаного рішення, так як спілкувався про хід даної справи з дітьми ОСОБА_4 через її похилий вік та стан здоров`я. Після смерті ОСОБА_4 позивач ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В. із заявами про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 , де йому було роз`яснено, що так як ОСОБА_4 при житті не встигла прийняти спадщину після смерті своєї сестри ОСОБА_2 , то щоб прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 , тітки позивача, йому знову потрібно звернутись до суду з вимогами встановити факт, що він являється племінником померлої ОСОБА_2 , та визначити додатковий строк для написання заяви про прийняття спадщини. Обставини смерті тітки позивача ОСОБА_2 , причини поважності припущення строку на подання заяви про прийняття спадщини після її смерті та факт родинних відносин вже фактично досліджувались Галицьким районним судом м. Львова в рамках цивільної справи №461/8088/21. Встановлення факту родинних зв`язків, що має юридичне значення необхідне позивачу з метою отримання спадщини від його померлої тітки ОСОБА_2 , а саме квартири, що розташована за адресою, АДРЕСА_1 . Відтак, просить позов задоволити.

Ухвалою суду від 01.06.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 20.06.2023 закрито підготовче провадження справу призначено до судового розгляду.

13.07.2023 від третьої особи - Третьої Львівської державної нотаріальної контори надійшла заява, в якій просять розглядати справу без участі представника Третьої Львівської державної нотаріальної контори.

01.08.2023 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, повідомив, що позов підтримують, просить задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином судом повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, не подав заяву про відкладення судового засідання чи про розгляд справи у його відсутності, не скористався правом подати відзив на позовну заяву.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, а тому суд приходить до переконання про наявність законних підстав для вирішення спору по суті.

У зв`язку з наведеним, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 вбачається, що його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.13).

ОСОБА_5 та ОСОБА_7 одружилися 02.11.1971, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , після реєстрації шлюбу ОСОБА_7 змінила прізвище на ОСОБА_8 (а.с.16).

01.04.1988 був розірваний шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , про що зроблений запис №137 в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу (а.с.17).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого повторно 05.03.2021, вбачається що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.18).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. Вказану спадщину хотіла прийняти мати позивача ОСОБА_4 , однак у зв`язку з розбіжностями в прізвищах, а також неправильної видачі свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , змушена була двічі звертатися до суду, щоб мати змогу успадкувати майно.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 19.11.2020 у справі №463/2042/20 заяву ОСОБА_4 задоволено повністю, встановлено факт неправильності в актовому записі цивільного стану про смерть під номером №358 від 28.03.2019, складеному Шевченківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області на ОСОБА_10 , 1946 року народження, визнано правильним вважати дані про померлу: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.36-38).

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.12.2022 у справі №461/8088/21 позов ОСОБА_4 задоволено. Встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є рідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Визначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - три місяці з дня набрання рішення законної сили.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Однак, ще до винесення та вступу рішення Галицького районного суду м. Львова від 01.12.2022 в законну силу, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_7 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 .

Згідно копії свідоцтва про право власності № НОМЕР_5 ОСОБА_2 на праві приватної власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Оцінюючи зібрані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт родинних відносин між позивачем та його тіткою (маминою рідною сестрою) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , які є родичами, наявність родинних стосунків між ними підтверджується долученими до справи письмовими доказами.

Окрім цього, судом встановлено, що 17.03.2023 ОСОБА_1 звернувся до Третьої львівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті тітки ОСОБА_2 .

З листа Третьої львівської державної нотаріальної контори від 17.03.2023 №485/02-14 вбачається, що у відповідності до ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущено. Тому, у разі якщо він має намір оформити спадкові права, йому необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно зі статтею15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно ч.3ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1ст. 1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, особливим випадком спадкування є спадкування за правом представлення, передбачене ст. 1266 Цивільного кодексу України. Суть його, зокрема, в тому, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу у певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1266 ЦК України, до числа спадкоємців за правом представлення належать: 1) внуки спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто синові, дочці спадкодавця; 2) прабаба, прадід спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім дітям, тобто бабі, дідові спадкодавця; 3) племінники спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто сестрі, братові спадкодавця; 4) двоюрідні брати та сестри спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто тітці, дядькові спадкодавця

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 у справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Враховуючи наведене суд вважає, що причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними.

Беручи до уваги, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за можливе визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовну вимогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід задовольнити та визначити позивачу додатково три місяці для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10-13, 15-16, 81, 82, 259, 263-265, 280-282, 315, ЦПК України, ст. 1216, 1217, 1218, 1222, 1266, 1272 ЦК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ситник Сергій Олександрович, до Львівської міської ради, третя особа: державний нотаріус Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В., про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, а саме визнати, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є племінником ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про його перегляд, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складений 10.08.2023.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

представник позивача: Ситник Сергій Олександрович, адреса: АДРЕСА_3 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_9 , номер телефону: НОМЕР_7 ;

відповідач: Львівська міська рада, адреса: м. Львів, вул. пл. Ринок, 1, , електронна пошта: , номер телефону: НОМЕР_8 ;

третя особа: державний нотаріус Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В., адреса: 79019, м. Львів, пр-т. Чорновола, 39, номер телефону: НОМЕР_9 .

Суддя О.Б. Кротова