Справа № 711/4338/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді- Якимець О. І.,

за участю секретаря судового засідання Карпишиної К.С.,

представник відповідача - Даценко Д.І.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Військові частини НОМЕР_1 про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в суд із позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі - відповідач), у якому просить зобов`язати відповідача замовити незалежну оцінку колісного транспортного засобу (марки - MAN F2000: реєстраційний державний номер - НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_3 , рік випуску - 2000, об`єм двигуна - 11667, колір-червоний, тип ТЗ - цистерна д/п небезпечних вантажів), для визначення його дійсної ринкової вартості, з урахуванням характеристик та обладнання, відповідно до вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затверджених Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092.

В обґрунтування позову зазначає, що 28.07.2022 відповідачем прийнято наказ №47 «Про відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану», згідно якого здійснено відчуження у позивача вищевказаного вантажного автомобіля - бензовозу. На замовлення Головного управління розвідки Міністерства оборони України, 29.07.2022 ПП «Ажіо» здійснено оцінку вказаного транспортного засобу, про що складено Висновок суб`єкта оціночної діяльності про вартість транспортного засобу, затверджений - 29.07.2022. Відповідно до вказаного висновку, суб`єктом оціночної діяльності встановлено технічні характеристики транспортного засобу марки - MAN F2000: реєстраційний державний номер НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_3 , рік випуску - 2000, об`єм двигуна - 11667, колір-червоний, тип ТЗ - цистерна д/п небезпечних вантажів та визначено ринкову вартість Т3 - 618760 грн., що в еквіваленті при курсі НБУ станом на дату оцінки (29.07.2022) - 36,57 грн становить - 16910 дол. США, термін дії оцінки - 6 місяців. В той час, як реальна вартість даного транспортного засобу складає 32 000 доларів США. Згідно Акту про примусове відчуження майна від 29.07.2022 №871 відповідачем здійснено примусове відчуження вищевказаного вантажного автомобіля, попереднє, повне відшкодування вартості майна не здійснювалось. При цьому військовослужбовці, які вчиняли дії із відчуження цього автомобіля також заволоділи також 8120 л дизельного палива, яке перебувало у транспортному засобі. З посиланням на норми Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092, наводить аргументи про те, що оцінку було здійснено із суттєвим заниженням вартості, що далеко не відповідає фактичній ринковій вартості вищевказаного транспортного засобу. Однак відповідач, як замовник оцінки, отримавши від ПП «Ажіо» жодним чином не обґрунтовану оцінку, не здійснив жодних дій щодо рецензування поданої оцінки на предмет її обґрунтованості, або ж щодо звернення до іншого суб`єкта господарювання щодо отримання належної та обґрунтованої оцінки, натомість використав висновок ПІП «Ажіо» під час відчуження транспортного засобу позивача. На думку сторони позивача, належним способом захисту порушеного права у спірних правовідносинах є визнання протиправною оцінки, результати якої відображено у висновку суб`єкта оціночної діяльності (ПП «Ажіо») про вартість транспортного засобу, затверджений 29.07.2022 та призначення незалежної оцінки транспортного засобу для визначення його реальної ринкової вартості, з урахуванням його характеристик та обладнання. У зв`язку із наведеним просить позов задовольнити. У відповідності до ст. 141 ЦПК України здійснити розподіл судових витрат.

Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що на виконання вимог ст. 7, 8 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» відповідачем забезпечено проведення оцінки майна, що примусово відчужується з метою подальшого складення акту про примусове відчуження. Оцінка вартості вищевказаного транспортного засобу була проведена оцінювачем ОСОБА_2 (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №2781 від 25.12.2004 року видане ФДМ України та МІБ; посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ №6883-ПК від 16.09.2020 року, видане ФДМ України та МІБ), що діяла від імені ПП «Ажіо» (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №148/2022 від 23.04.2022, видане ФДМ України), про що складено Висновок суб`єкта оціночної діяльності про вартість транспортного засобу від 29.07.2022. Тобто оцінювачем та суб`єктом оціночної діяльності, які мають на те відповідні сертифікати та свідоцтва, що свідчить про їх компетентність у здійснюваній діяльності. Підстав для недовіри до суб`єкта оціночної діяльності у відповідача та складеного ним висновку не було. При здійсненні оцінки зазначеного колісного транспортного засобу оцінювачем застосовувався порівняльний підхід для визначення ринкової вартості. Застосовувалися методи рекомендовані Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів №142/5/2092, про що зазначено у наявному в матеріалах справи висновку суб`єкта оціночної діяльності про вартість транспортного засобу. Вважає позов необґрунтованим, у зв`язку із наведеним просить у позові відмовити.

Представником позивача надіслано на адресу суду відповідь на відзив, зазначає, що висновок ПП «Ажіо» про вартість транспортного засобу від 29.07.2022, в якому вказано, що оцінка транспортного засобу здійснена за порівняльним підходом не містить жодної інформації, що має значення для виконання оцінки, з посиланням на джерела її отримання; переліку використаних довідкових джерел інформації, літератури; даних про час та місце проведення огляду транспортного засобу оцінювачем (експертом): відомостей про осіб, які брали участь в огляді об`єкта оцінки, якщо їх участь обумовлена призначенням оцінки або договором про виконання оцінки; показань одометра (тахографа) КТ3 або лічильника мотогодин (за наявності); відомостей про комплектність та укомплектованість КТ3; відомостей про склад оновлених складників КТ3, інформаційні ознаки виконаного відновлювального ремонту, інші обставини, які мають значення для розв`язання поставлених питань; додатків, які становлять невід`ємну частину звіту (акта), висновку експерта про оцінку і містять дані стосовно технічного стану КТЗ (його складників), їх фотографічні зображення і дані. що підтверджують припущення та розрахунки. 3 урахуванням зазначеного, висновок ПП «Ажіо» від 29.07.2022, яким визначено ринкову вартість транспортного засобу є необґрунтованим. Посилання відповідача, що оцінку здійснено кваліфікованим та сертифікованим оцінювачем, позивач вважає необґрунтованими, оскільки наявність у оцінювача сертифікату не ставилось під сумнів, натомість позивач вважає, що складений висновок не відповідає вимогам здійснення оцінки, що визначені вищевказаною Методикою № 142/5/2092, а оцінювачем жодним чином не обґрунтовано зазначену нею вартість транспортного засобу.

Представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, зазначає, що оцінка вартості майна була проведена кваліфікованим оцінювачем ОСОБА_2 , що діяла від імені ПП «Ажіо», кваліфікація і повноваження яких не оспорюються позивачем. За результатами оцінки складено Висновок суб`єкта оціночної діяльності про вартість транспортного засобу від 29.07.2022. Таким чином, одержавши висновок кваліфікованого оцінювача про вартість майна, відповідач не мав підстав для того, щоб не брати його до уваги або піддати його сумніву під час складання Акту про примусове відчуження. Приписами частини 2 статті 11 Закону №4765 зазначається, що колишнім власником майна або уповноваженою ним особою для отримання наступною повної компенсації за примусово відчужене майно в умовах правового режиму воєнного стану додаються документи, що слугували підставою для відчуження такого майна (акт про примусове відчуження та висновок про вартість майна, складений на момент відчуження та без прив`язки до терміну дії).

15 липня 2023 року ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси справу передано для розгляду до Подільського районного суду м. Києва.

14 серпня 2023 року ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

06 грудня 2023 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив, з підстав викладених у відзиві та запереченні на відповідь на відзив просив суд відмовити у позові повністю.

У судове засідання представник позивача не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце проведення судового засідання, а тому з урахуванням думки представника відповідача, наявністю у справі заяв по суті позовних вимог, суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності осіб, що не з`явились.

Суд, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 707/1298/22 (провадження № 61-4120св23) зазначено, що як в доктрині приватного права, так і в судовій практиці усталеним є підхід, що: під реквізицією варто розуміти примусове оплатне відчуження майна державою у власника при існуванні надзвичайних обставин на підставі та в порядку, встановленому законом, за умови попереднього і повного відшкодування його вартості або без такого. Метою реквізиції є усунення або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути, наступити через стихійне лихо, аварію, епідемію, епізоотію, воєнний або надзвичайний стан та за інших надзвичайних обставин; реквізиція застосовується за надзвичайних обставин, які вимагають негайних дій, вона провадиться в позасудовому (адміністративному) порядку за рішенням органів державної влади. Адміністративний порядок реквізиції майна у власника обумовлений необхідністю швидкої реакції від органів державної влади на надзвичайні обставини. Норми, що регулюють реквізицію, спрямовані на вирішення колізії публічного інтересу та цивільного права (зокрема, права власності, інших цивільних прав), розв`язання якої відбувається на користь публічного інтересу; залежно від підстави проведення реквізиції, два її види: реквізиція за надзвичайних обставин (частина перша статті 353 ЦК України); реквізиція в умовах воєнного або надзвичайного стану (частина друга статті 353 ЦК України).

Відмінність між реквізицією (частина перша статті 353 ЦК України) та реквізицією в умовах надзвичайного чи воєнного стану (частина друга статті 353 ЦК України) є момент відшкодування вартості майна: У першому випадку його має бути проведено до примусового відчуження майна, а в другому випадку обов`язок держави відшкодувати вартість майна настає після його примусового відчуження; право вимагати повернення майна обумовлюється наявністю в особи статусу «колишнього» власника. За допомогою такої конструкції законодавець створює передумови для охорони інтересів приватних осіб. Повернення майна можливе за умови: припинення надзвичайних обставин, тобто стихійного лиха, аварії, епідемії, епізоотії, воєнного або надзвичайного стану та ін.; збереження майна; заявлення власником позовної вимоги про його повернення до органу, що проводив його реквізицію або якому передано відповідне майно; встановлення можливості повернення.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (а.с. 12) транспортний засіб вантажний спеціалізований самоскид MAN F2000, 2000 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , VIN код: НОМЕР_5 належить ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Згідно з рішенням командира військової частини НОМЕР_6 наказ №47 від 28.07.2022, погодженим Черкаською обласною військовою адміністрацією 29.07.2022, у зв`язку з уведенням воєнного стану на території України відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», продовженого відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 №341/2022, з метою забезпечення виконання військовою частиною НОМЕР_6 завдань в умовах правового режиму воєнного стану здійснено примусове відчуження вищезазначеного транспортного засобу, про що складено Акт №871 про примусове відчуження майна від 29.07.2022 (арк.спр.16-17).

Оцінку майна проведено оцінювачем ОСОБА_2 (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №2781 від 25.12.2004 року видане ФДМ України та МІБ; посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ №6883-ПК від 16.09.2020 року, видане ФДМ України та МІБ), що діяла від імені ПП «Ажіо» (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №148/2022 від 23.04.2022, видане ФДМ України), про що було складено Висновок суб`єкта оціночної діяльності про вартість транспортного засобу від 29.07.2022 (арк.спр.15).

Згідно зазначеного висновку оцінку проведено з метою визначення вартості транспортного засобу для здійснення передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану; визначено ринкову вартість у розмірі 618760 грн, що в еквіваленті при курсі НБУ станом на дату оцінки (29.07.2022) 36,57 грн становить - 16910 дол. США, термін дії оцінки - 6 місяців.

За положеннями ст. 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно з ч.3 ст. 321 Цивільного кодексу України примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦК України в умовах воєнного або надзвичайного стану майно може бути примусово відчужене у власника з наступним повним відшкодуванням його вартості. Реквізоване майно переходить у власність держави або знищується (ч. 3 ст. 353 ЦК України).

Указом Президента України № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України 24 лютого 2022 року, в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який наразі триває.

Згідно з п.3 Указу Президента України № 64/2022, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені ст.30-34,28,39,41-44,53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

За визначенням ч.1 ст.3 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», військовим командуванням, якому згідно з цим законом надається право разом з органами виконавчої влади, військовими адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати заходи правового режиму воєнного стану, є: Головнокомандувач Збройних Сил України, Командувач об`єднаних сил Збройних Сил України, командувачі видів та окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, командувачі (начальники) органів військового управління, командири з`єднань, військових частин Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Військове командування, в межах повноважень, визначених цим законом та Указом Президента України про введення воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, затвердженим Верховною Радою України, видає обов`язкові до виконання накази і директиви з питань забезпечення оборони, громадської безпеки і порядку, здійснення заходів правового режиму воєнного стану (ч. 2ст. 3 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, заходи правового режиму воєнного стану, зокрема примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка (п.4).

Механізм передачі, примусового відчуження або вилучення майна у юридичних та фізичних осіб для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану визначає Закон України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

За визначенням ч.1 ст.1 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» примусове відчуження майна це позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.

Примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану може здійснюватися з попереднім повним відшкодуванням його вартості. У разі неможливості попереднього повного відшкодування за примусово відчужене майно таке майно примусово відчужується з наступним повним відшкодуванням його вартості (ст.3 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану»).

Право державної власності на майно виникає з дати підписання акта (ч.3 ст.7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану»).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» складається акт про примусове відчуження або вилучення майна відповідного зразка, затвердженого КМУ від 31.10.2012 № 988.

Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у разі примусового відчуження майна до акту додається документ, що містить висновок про вартість майна на дату його оцінки, яка проводилася у зв`язку з прийняттям рішення про його примусове відчуження.

У разі відсутності особи, у якої відчужується або вилучається майно, або її законного представника під час складання акта про примусове відчуження або вилучення майна такий акт складається без її участі. У такому разі власник майна або його законний представник має право на ознайомлення з актом про примусове відчуження або вилучення майна. Примірник акта та документ, що містить висновок про вартість майна, вручаються під розписку особі, у якої відчужується або вилучається майно, або її уповноваженому представнику (ч.5 ст.7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану»).

За положеннями ст. 8 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» оцінка майна, що підлягає примусовому відчуженню, проводиться у порядку, встановленому законодавством про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. У разі неможливості залучити до оцінки майна суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання така оцінка проводиться суб`єктами оціночної діяльності - органами державної влади або органами місцевого самоврядування за погодженням із власником майна. У разі відмови або відсутності власника майна зазначені органи мають право проводити таку оцінку самостійно.

Примусове відчуження майна не є різновидом відповідальності за будь-які правопорушення, а є виключно одним із заходів правового режиму воєнного стану, що реалізується військовим командуванням задля забезпечення оборони нашої держави.

Стаття 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» встановлює, що відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим з відповідною військовою адміністрацією.

З метою захисту прав громадян, примусове відчуження майна має виключно оплатний характер, зокрема, згідно статті 9 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» фізичні особи, у яких відчужені транспортні засоби для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану мають право на відшкодування вартості такого майна.

Відповідно до частини 2 статті 10 зазначеного Закону, компенсація за примусово відчужене майно в умовах правового режиму воєнного стану з наступним повним відшкодуванням його вартості здійснюється протягом п`яти наступних бюджетних періодів після скасування правового режиму воєнного стану за рахунок коштів державного бюджету.

Постановою Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року № 998 (далі - КМУ № 998) затверджено Порядок розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану.

Постановою КМУ № 998 встановлено механізм прийняття, розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану.

Зокрема, пунктом 3 Постанови КМУ № 998 передбачено, що заява про виплату наступної повної компенсації за примусово відчужене майно приймається, обліковується і розглядається за місцем відчуження майна, в умовах правового режиму воєнного стану територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з ч. 2 ст. 11 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» для отримання наступної повної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного стану майно його колишній власник або уповноважена ним особа після скасування правового режиму воєнного стану звертається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок про вартість майна.

Таким чином, під час розгляду справи встановлено, що вилучення автомобіля MAN F2000, 2000 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , VIN код: НОМЕР_5 у позивача відбулося відповідно до вимог Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», оскільки було здійснено за наказом командира військової частини НОМЕР_6 №47 від 28.07.2022, погодженим Черкаською обласною військовою адміністрацією 29.07.2022, про що складено Акт №871 про примусове відчуження майна від 29.07.2022.

Акт про примусове відчуження майна містить печатку військового командування, та підпис і печатку Черкаської обласної військової адміністрації, як органу, що погодило рішення про примусове відчуження майна (арк.спр.16-17).

На виконання вимог ч. 4 ст. 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у зв`язку з прийняттям рішення про примусове відчуження майна, 29.07.2022 проведено оцінку транспортного засобу та визначено середню ринкову ціну автомобіля, про що складено висновок про вартість майна на дату його оцінки.

Доводи сторони позивача, що оцінку транспортного засобу зроблено без його огляду, та встановлено вартість аналогічного транспортного засобу, а не транспортного засобу, що вилучається, судом відхиляються, оскільки не доведені належними доказами на підтвердження зазначених обставин.

Згідно висновку суб`єкта оціночної діяльності від 29.07.2022 при здійснені оцінки майна оцінювачем застосовувався порівняльний підхід для визначення ринкової вартості в рамках методів рекомендованих Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції, та Фонду державного майна України від 24.11.2003 року № 142/5/2092 від 24.07.2009 року.

Вартість транспортного засобу марки - MAN F2000: реєстраційний державний номер - НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_3 , рік випуску -2000, об`єм двигуна - 11667, колір-червоний, тип ТЗ - цистерна д/п небезпечних вантажів визначено ринкову вартість у розмірі 618760 грн, що в еквіваленті при курсі НБУ станом на дату оцінки (29.07.2022) 36,57 грн становить - 16910 дол. США. Термін дії оцінки - 6 місяців.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» оцінка майна, що підлягає примусовому відчуженню, проводиться у порядку, встановленому законодавством про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.

Згідно з ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Підписаний звіт про оцінку майна підлягає зберіганню оцінювачами та суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання в електронній формі протягом трьох років з дати складення такого звіту, якщо більший строк не встановлено законодавством.

Доказів того, що примусово відчужений транспортний засіб не був оцінений в порядку, встановленому законодавством про оцінку майна, майнових прав та професійну оцінну діяльність суду не надано, а нормативно-правовими актами з оцінки майна жодним чином не обмежується можливість оцінювача встановити термін дії оцінки, з метою збереження об`єктивності та обґрунтованості визначеної вартості майна саме на дату оцінки, оскільки через певний час оцінена вартість майна може змінитися.

Крім того, відповідно до ст. 12 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у разі, якщо після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно, яке було примусово відчужене, збереглося, а колишній власник або уповноважена ним особа наполягає на поверненні майна, таке повернення здійснюється в судовому порядку. Підставою для повернення майна є рішення суду, яке набрало законної сили. У разі повернення майна особі у неї поновлюється право власності на це майно. Одночасно особа зобов`язується повернути грошову суму, яка була нею одержана у зв`язку з відчуженням майна, з вирахуванням розумної плати за використання цього майна. Колишній власник майна, яке було примусово відчужене, може вимагати взамін надання йому іншого майна, якщо це можливо.

За положеннями ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Доказів, які б підтверджували, що розмір вилученого майна на момент його примусового відчуження не відповідав тому розміру, який зазначений у висновку суб`єкта оціночної діяльності, або такий розмір був значно занижений, чи доказів вартості автомобіля на момент його придбання, сторона позивача суду не надала.

Таким чином, оскільки під час розгляду справи встановлено, що відчуження відповідачем майна відбулося з дотриманням вимог Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», а крім того право позивача на відшкодування вартості примусового відчуженого майна на потреби держави в умовах воєнного стану чи повернення цього майна в судовому порядку виникає після скасування правового режиму воєнного стану, в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК у разі відмови у задоволенні позову судові витрати, зокрема судовий збір покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-81, 259, 265, 273, 354, ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

у позові ОСОБА_1 до Військові частини НОМЕР_1 про зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Судовий збір сплачений позивачем при зверненні до суду із позовом - покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

відповідач Військова частина НОМЕР_1 , місцезнаходження - АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_8 .

Повне судове рішення складено 01 січня 2024 року.

Суддя О. І. Якимець