Справа № 355/1091/23
Провадження № 2/355/556/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року Баришівський районний суд Київської області

у складі: головуючого-судді Чехова С.І.

за участю секретаря Бруханського І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мельника Олександра Сергійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся з позовною заявою представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мельник О.С. з позовною заявою у якій просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , та повернути після розірвання дошлюбне прізвище позивачці ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивачка ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Дніпровському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що 07 листопада 2017 року складено актового запису №2530.

Позивачка ОСОБА_1 вказала, життя з відповідачем ОСОБА_2 протягом тривалого часу життя погіршилось, зникло взаєморозуміння та взаємоповага, втрачено почуття любові. Позивачка та відповідач разом не проживають більше одного року, спільного господарства не ведуть, сімейного життя, шлюбних стосунків не підтримують. За словами позивачки, вона з відповідачем мають різне бачення ролі чоловіка та дружини в сім`ї, а тому наразі подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Примиритися з відповідачем у свій час не дали бажаних результатів. Спільних неповнолітніх дітей у позивачки з відповідачем немає. Відповідач згоди на розірвання шлюбу в порядку звернення до державного органу реєстрації актів цивільного стану із заявою про розірвання шлюбу не надає. Позивачка вказує, що рішення розірвати шлюб є виваженим та свідомим, подальше спільне життя і збереження сім`ї з відповідачем стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини позивачка не має наміру. Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, оскільки між подружжям втрачено взаєморозуміння, відсутня моральна основа шлюбу.

Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, однак повідомила суд про можливість розгляду справи за її відсутністю. Позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, також повідомив суд про можливість розгляду справи без його участі, позовні вимоги визнає просить задовольнити позовні вимоги позивачки. Відзиву з запереченнями надано не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідив матеріали справи у повному обсязі, а саме:

Свідоцтво про шлюб з якого слід, що сторони зареєстрували шлюб у Дніпровському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2530 від 7 листопада 2017 року, після реєстрації прізвище чоловіка ОСОБА_2 , дружини ОСОБА_1 . (а.с.5)

Копію паспорта з якого слід, що позивачка є громадянкою України. (а.с.6)

Копію паспорта відповідача з якого також вбачається, що він громадянином України. (а.с.7)

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України "Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення ".

Отже, було встановлено, що позивачка не бажає знаходитись у шлюбі з відповідачем, вимоги позивачки законні та підлягають задоволенню, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення. З таких підстав позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право відновити своє дошлюбне з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » в цій частині позовні вимоги необхідно задовольнити.

Згідно ч. 2 ст.114, абз. 2 ч. 3 ст.115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Позивачка не наполягала про стягнення понесених нею судових витрат під час подання позовної заяви до суду, з таких підстав повернення судового збору судом не розглядався.

Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст. ст.4, 7, 10, 11, 81, 130, 223, 247,263-266,274 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мельника Олександра Сергійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрованим Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2530 від 07 листопада 2017 року.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки відновити на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів до Київського апеляційного суду , шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов