Ухвала

08 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 759/9229/19

провадження № 61-5055 ск 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання права користування жилим приміщенням, визнання членом сім'ї наймача, встановлення факту спільного проживання,

ВСТАНОВИВ:

1. У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом у якому, з урахуванням уточнень, просив визнати за ним право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 , визнати його членом сім'ї наймача вказаної квартири, встановити факт спільного проживання однією сім'єю з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у період із серпня 2003 року по 05 серпня 2011року.

2. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право користування жилим приміщенням - квартирою що знаходиться в будинку АДРЕСА_2 . Визнано ОСОБА_1 членом сім`ї наймача квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Встановлено факт спільного проживання однією сім'єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 у період із серпня 2003 року по 05 серпня 2011 року.

3. Постановою Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року апеляційну скаргу Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації задоволено. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

4. До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана його представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржуване судове рішення, та залишити в силі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року.

5. Ухвалою Верховного Суду від 07 липня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

6. На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 07 липня 2023 року скаржником надіслано до Верховного Суду нову редакцію касаційної скарги, разом із копіями скарги та доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

7. Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

8. Частиною першою статті 394 ЦПК України встановлено, що, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

9. Також частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

10. Як на підставу касаційного оскарження судового рішення скаржник посилається на пункти 1 та 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

11. Таким чином, наведені в касаційній скарзі доводи містять передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

12. Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статей 390 і 392 ЦПК України.

13. З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

14. Також в касаційній скарзі міститься клопотання про розгляд Верховним Судом цієї справи у судовому засіданні з викликом сторін.

15. Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

16. Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

17. Тобто, розгляд цивільної справи у суді касаційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень.

18. Крім цього, Верховний Суд є судом права, а не факту і діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 400 ЦПК України, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, які можуть додатково пояснити учасники справи, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

19. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь?якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» (заява № 8273/78)).

20. Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany»).

21. Крім того, ЄСПЛ в своєму рішенні від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (заява № 64336/01) визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

22. ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було б вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

23. На думку ЄСПЛ у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

24. Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

25. З огляду на вказане у задоволенні клопотання скаржника про розгляд справи № 759/9229/19 за участі сторін слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання права користування жилим приміщенням, визнання членом сім`ї наймача, встановлення факту спільного проживання, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою його представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року.

2. Витребувати зі Святошинського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 759/9229/19.

3. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін відмовити.

4. Надіслати цю ухвалу особі, яка подала касаційну скаргу, та учасникам справи, яким додатково надіслати копії касаційної скарги, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

5. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді /підпис/ В. В. Пророк

/підпис/ А. І. Грушицький

/підпис/ Є. В. Петров