Головуючий у суді першої інстанції: Яровенко Н.О.
У Х В А Л А

10 серпня 2023 року місто Київ

справа №755/13637/21

провадження№22-ц/824/13481/2023

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, Макарівської селищної ради Київської області про усунення від права на спадкування, встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Яровенко Н.О. залишено без розгляду. Роз`яснено позивачу ОСОБА_1 про недопустимість зловживання процесуальними правами.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, позивач ОСОБА_1 24 липня 2023 року через засоби поштового зв`язку подала апеляційну скаргу в порядку ст.355 ЦПК України, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

9 серпня 2023 року до Київського апеляційного суду з Дніпровського районного суду м.Києва надійшла цивільна справа № 755/13637/21 разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року, яка також подана через засоби поштового зв`язку 24 липня 2023 року, та є аналогічною за змістом апеляційній скарзі, яка подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

В апеляційних скаргах позивач ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач ОСОБА_1 у своєму клопотанні доводів та підстав визначених законом для звільнення її від сплати судового збору не зазначає.

Жодних документів на підтвердження обставин, які могли бути підставою для звільнення від сплати судового збору суду також не надає.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідка про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 рік, довідка з Головного Управління Пенсійного фонду України, довідки зі служби соціального захисту, інформація про відсутність майна та майнових прав, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Оскільки документів, які підтверджують, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору в розмірі 536,80 грн. не надано, тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Таким чином, апеляційні скарги не можуть бути прийняті до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки не відповідають вимогам п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, а саме: особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 9 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою справляється судовий збір у 0,2 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подачі апеляційної скарги становить 536,80 грн.

Оскільки апеляційні скарги є аналогічними за змістом, але подані у різний спосіб, тому ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір в розмірі 536,80 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір у справі унікальний № за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Позивачці ОСОБА_1 необхідно надати суду платіжний документ про сплату судового зборуабо документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційні скарги необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційні скарги будуть вважатися неподаними та повернуті відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

В тексті апеляційних скарг ОСОБА_1 заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду посилається на те, що копію оскаржуваної ухвали вона не отримувала, а дізналася про її існування лише 22 липня 2023 року з Єдиного Державного реєстру судових рішень, після отримання судової повістки на розгляд справи, призначений на 1 серпня 2023 року.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення (ч.1 ст. 354 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були врученні у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

5 липня 2023 року Дніпровський районний суд м.Києва постановив ухвалу у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, Макарівської селищної ради Київської області про усунення від права на спадкування, встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та визнання права власності на спадкове майно. Розгляд заяви (про залишення заяви про відвід судді без розгляду) відбувався за відсутності позивачки ОСОБА_1 ..

Матеріали справи не містять інформацію щодо направлення Дніпровським районним судом м.Києва копії оскаржуваної ухвали на адресу позивача ОСОБА_1 , а також не містять будь-яких доказів (зворотне повідомлення про вручення поштового відправлення, розписка) отримання позивачем такої ухвали.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 подала 24 липня 2023 року через засоби поштового зв`язку безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а також через Дніпровський районний суд м.Києва.

Відповідно до ст.2, ст. 17 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що строк на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року пропущений ОСОБА_1 з поважних причин, а тому такий підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 5 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, Макарівської селищної ради Київської області про усунення від права на спадкування, встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надати строк для усунення зазначеного недоліку протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційні скарги будуть вважатися неподаними та повернуті особі, яка їх подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна