Справа № 761/319/22
Провадження № 2/761/4224/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Романишена І.П.,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури, Шевченківського районного управління Головного управління національної поліції України в м.Києві, треті особи: Територіальне управління Державного бюро розслідувань, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться дана цивільна справа.

Ухвалою суду від 13.01.2022р. відкрито провадження у справі, вирішено здійснити її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 10.04.2023р. закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд цивільної справи по суті.

Судове засідання 05.07.2023р. було відкладено, з огляду на те, що представник позивача подав заяву про неможливість прибути у судове засідання у зв`язку з участю в кримінальній справі в суді апеляційної інстанції.

09.08.2023р. до суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення судового засідання, призначеного на 10:00 год. о 10.08.2023р., оскільки адвокат приймає участь у кримінальній справі в суді апеляційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, заява про розгляд справи за відсутності позивача чи його представника до суду не надходила.

При цьому, суд враховує те, що судове засідання 05.07.2023р. було відкладено за клопотанням представника позивача, при цьому, неявка позивача та його представника у судове засідання 10.08.2023р. є повторною, вона слугує підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц провадження № 61-9020св21.

Так, Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц провадження № 61-9020св21 зазначив, що системний аналіз норм процесуального права (ст.ст.43,44,223,257 ЦПК) дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 та від 20 червня 2022 року у справі 607/2015/17.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

Беручи до уваги повторну неявку позивача та його представника у судове засідання, об`єктивну неможливість розглянути цивільну справу за відсутності у судовому засіданні ініціатора позову та його представника, суд залишає цивільну справи без розгляду, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури, Шевченківського районного управління Головного управління національної поліції України в м.Києві, треті особи: Територіальне управління Державного бюро розслідувань, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА