ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року

м. Чернівці

справа № 727/3373/23

провадження №22-ц/822/442/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів Лисака І.Н., Одинака О.О.

секретаря Конецької Д.Г.

з участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_4 , ОСОБА_5

апеляційна скарга ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 19 квітня 2023 року, головуючий у першій інстанції Терещенко О.Є.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., у квітні 2023 року звернулася до суду з заявою про застосування зустрічного забезпечення.

Зазначала, що ОСОБА_1 у квітні 2023 року звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Вказував, що має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про визнання договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Козловою Н.В. 8 вересня 2008 року, недійсним.

ОСОБА_1 просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 7 квітня 2023 року постановлено вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4

ОСОБА_5 посилалася на те, що забезпечення позову може завдати збитків у зв`язку з позбавленням можливості розпоряджатися майном.

Відповідно до звіту суб`єкту оціночної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки «Зеніт» від 07 квітня 2023 року ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 .Чернівці 847400 грн.

ОСОБА_1 знятий з реєстрації місця проживання квартира АДРЕСА_1 14 жовтня 2022 року.

Також у ОСОБА_1 відсутнє майно, якого було б достатньо для відшкодування збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

ОСОБА_5 просила забезпечити відшкодування збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, шляхом внесення ОСОБА_1 на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м.Чернівці грошових коштів у сумі 847400 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 19 квітня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., про зустрічне забезпечення відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., в апеляційній скарзі просить ухвалу Шевченківського районного суду м.Чернівці від 19 квітня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м.Чернівці грошові кошти в сумі 847400 грн.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, відсутність зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання чи місцезнаходження ОСОБА_1 на території України та майна в розмірі, достатньому для відшкодування збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Вказує, що у розумінні частини 3 статті 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є обов`язком суду.

Посилається на те, що недоведеність ймовірного завдання збитків забезпеченням позову та недостатнє обґрунтування суми зустрічного забезпечення не є підставою для відмови у зустрічному забезпеченні.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Якобишена Т.Д., просить апеляційну скаргу ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., залишити без задоволення.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., про зустрічне забезпечення, суд першої інстанції керувався положеннями статті 154 ЦПК України та дійшов висновку про не зазначення ОСОБА_5 збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, недоведеність суми зустрічного забезпечення 847400 грн.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам не відповідає.

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

ОСОБА_1 у квітні 2023 року звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Вказував, що має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про визнання договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Козловою Н.В. 8 вересня 2008 року, недійсним.

Просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 7 квітня 2023 року постановлено вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Відповідно до звіту суб`єкту оціночної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки «Зеніт» від 07 квітня 2023 року ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 847400 грн.

Згідно із довідкою Департаменту надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради від 14 жовтня 2022 року №410091 ОСОБА_1 знятий з реєстрації місця проживання квартира АДРЕСА_1 14 жовтня 2022 року.

За Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 14 вересня 2022 року № 309811725 відсутні відомості про право власності, інші речові права ОСОБА_1 .

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини сьомої статті 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно із частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

На підставі частини другої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення передбачені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Верховний Суд у постанові від 19 квітня 2019 року у справі № 753/2380/18-цз вказав, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

У постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 року в справі № 569/13105/18 (провадження № 61-46461св18) зазначено, що «відповідно до частин першої, другої, пункту 1 частини третьої, частини шостої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має іншого зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову… Також суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України».

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Цей інститут має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

З матеріалів справи вбачається наявність спору між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 з приводу договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Козловою Н.В. 8 вересня 2008 року, тобто права власності на нерухоме майно.

Встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_1 на підставі договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 дарування, посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Козловою Н.В. 8 вересня 2008 року.

У такому разі вжиті на підставі ухвали Шевченківського районного суду м.Чернівці від 7 квітня 2023 року заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , мають наслідком невиправдане обмеження майнових прав ОСОБА_5 .

Отже, вимоги ОСОБА_5 щодо вжиття заходів зустрічного забезпечення є обґрунтованими.

Згідно із довідкою Департаменту надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради від 14 жовтня 2022 року №410091 ОСОБА_1 знятий з реєстрації місця проживання квартира АДРЕСА_1 14 жовтня 2022 року.

Сам ОСОБА_1 під час апеляційного розгляду зазначив про відсутність постійного місця проживання, тимчасове проживання у третіх осіб.

За Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 14 вересня 2022 року № 309811725 відсутні відомості про право власності, інші речові права ОСОБА_1 .

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_5 про застосування зустрічного забезпечення, суд першої інстанції не врахував зазначених обставин відсутності у ОСОБА_1 іншого зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, що у разі застосування заходів забезпечення позову є підставою для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Ураховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для застосування зустрічного забезпечення у справі на порушення норм процесуального права.

За змістом частини четвертої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

При цьому положення статті 154 ЦПК України не містять прямої вказівки на необхідність вжиття судом заходів зустрічного забезпечення у розмірі ціни позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п`ята статті 154 ЦПК України).

За висновками щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021 (провадження № 61-15539ав21) оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії».

На підставі частини сьомої, восьмої статті 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначається розмір зустрічного забезпечення або інші дії, які повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Вид зустрічного забезпечення зазначається заявником.

Оскільки вжиття заходів зустрічного забезпечення за загальним правилом має диспозитивний характер, то при вирішенні питання про їх застосування суд повинен оцінити необхідність зустрічного забезпечення та з`ясувати спроможність позивача компенсувати відповідачу у майбутньому можливі збитки, пов`язані із забезпеченням позову.

Відповідно до висновків, викладених Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № справа № 753/2380/18-ц (провадження № 61-38399 св 18), постанові від 17 лютого 2021 року у справі № 760/19023/18 (провадження № 61-4204св20) посилання апеляційного суду на те, що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить майнові права відповідачів, є безпідставними, так як з урахуванням вимог частини третьої статті 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідачів.

У постанові Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021 (провадження № 61-15539ав21) зазначено, що суд може визнати зустрічне забезпечення неналежним як за формою так і за сумою, зокрема через його неспівмірний характер, якщо воно не є достатньою гарантією відшкодування ймовірних збитків, або його неможливо швидко реалізувати, або є сумніви в добросовісності гаранта тощо. При цьому під час оцінки збитків суд має виходити зі своїх дискреційних прав та оціночних суджень і визначати розмір можливих збитків відповідача, завданих забезпеченням позову. Очевидно, що ймовірні збитки можуть включати в себе як збитки в їх класичному розумінні, так і негативні наслідки, пов`язані з діловою репутацією, гідністю та честю.

Заслуговують на увагу посилання ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк М.В., в апеляційній скарзі на те, що недоведеність ймовірного завдання збитків забезпеченням позову не є підставою для відмови у зустрічному забезпеченні.

Конструкція статті 154 ЦПК України не передбачає надання доказів вже понесених стороною збитків, а вказує саме на можливі збитки, які можуть бути спричинені вжиттям заходів забезпечення позову.

Верховний Суд у постанові від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021(провадження № 61-15539ав21) зазначив, що при оцінці збитків суд має виходити зі своїх дискреційних прав та оціночних суджень і визначати розмір зустрічного забезпечення (розмір можливих збитків відповідача, завданих забезпеченням позову) з урахуванням обставин справи.

Разом з тим, заявлені заходи зустрічного забезпечення у вигляді внесення на депозитний рахунок грошовитих коштів у розмірі 847400 грн. є неспівмірними із заходами забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , тобто сумі грошових коштів, в межах якої накладено арешт в порядку забезпечення позову.

ОСОБА_1 посилається на те, що є пенсіонером, позбавлений можливості внести суму зустрічного забезпечення.

З урахуванням співвідношення права власності, яке просить захистити ОСОБА_5 , вартості квартири АДРЕСА_1 , на яку накладено арешт, включення до ймовірних збитків негативних майнових наслідків забезпечення позову, що застосована судом сума зустрічного забезпечення не повинна чинити ОСОБА_1 перешкоди для звернення до суду за захистом своїх прав, достатньою гарантією відшкодування ймовірних для ОСОБА_5 збитків є сума грошових коштів 50000 грн.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно із п.4 ч.1ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 10 січня 2023 року підлягає скасуванню з підстав, передбачених п.4 ч.1ст.376 ЦПК України.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 19 квітня 2023 року скасувати.

Заяву ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, про застосування зустрічного забезпечення задовольнити частково.

Застосувати зустрічне забезпечення, зобов`язавши ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м.Чернівці грошові кошти в сумі 50000 грн. код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26311401, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820171, рахунок отримувача UA0008745.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення

Головуючий Н. Ю. Половінкіна

Судді І. Н. Лисак

О. О. Одинак