Справа № 216/4847/23
провадження № 2/216/2089/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чирський Г.М., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача - адвоката Примакова Костянтина Олексійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради, ОСОБА_2 про встановлення факту знищення частини нерухомого майна та визнання права власності на 1/1 частину будинку, -

ВСТАНОВИВ:

25 липня 2023 року адвокат Примаков Костянтин Олексійович звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 із позовною заявою до Виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради, ОСОБА_2 про встановлення факту знищення частини нерухомого майна та визнання права власності на 1/1 частину будинку.

Перевіривши заяву та додані до неї документи, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Частиною 2 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю цього майна.

Згідно п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Статтею 3 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір "за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання є звіт про оцінку майна.

З позовної заяви вбачається, що позивачка ставить однією з вимог визнання за нею права власності на 1/1 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 67,8 кв.м., житловою площею 28,0 кв.м., гараж «Б», вбиральня «Д», сарай «Ж», літній душ «З», водоколонка І, замощення ІІ, огорожа № 1,2.

Так, ціну позову в даній справі становить вартість майна, право власності на яке просить визнати позивач, а саме вартість 1/1 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

До позовної заяви додано звіт про оцінку майна від 02.07.2023, а саме частки житлового будинку, загальною площею 67,8 кв.м., житловою площею 28,0 кв.м. (згідно договору дарування частки житлового будинку) за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно зазначеного звіту оціночна (ринкова) вартість об`єкта оцінки становить 103340,00 грн.

Відповідно до зазначеної в позовній заяві ціни позову, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні належні докази на підтвердження вартості іншої частини будинку, яка належить іншому власнику - ОСОБА_2 .

З огляду на наведене, дана обставина позбавляє суд можливості перевірити правильність сплати позивачем судового збору за заявлену вимогу майнового характеру.

Таким чином, вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторін, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

З огляду на наведене, доходжу висновку, що позовна заява хоча і містить ціну позову, однак, відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та відповідно дійсної ціни позову.

Крім цього, представником позивача до позовної заяви додана заява про витребування доказів.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За ч. 5 ст. 175 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Також згідно з ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України позивач, особи яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).

Згідно частини 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Як вбачається з наявних матеріалів позовної заяви, представником позивача не долучено документів на підтвердження неможливості самостійно отримати докази, які він просить витребувати.

Так само у позовній заяві не зазначено і про наявність обставин, які б підтверджували, що представник позивача вживав заходи з метою отримання доказів та що у наданні таких доказів йому було відмовлено.

Отже суд вважає, що представником позивача не було дотримано положень ч.2 ст. 84 ЦПК України, оскільки окрім клопотання про витребування доказів, до нього не було додано жодних документів, які б свідчили про те, що особою, яка подає клопотання, зазначено усі вжиті нею заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 43, 177-178, 185, 261, 263, 273, 353, 354, 355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача - адвоката Примакова Костянтина Олексійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради, ОСОБА_2 про встановлення факту знищення частини нерухомого майна та визнання права власності на 1/1 частину будинку залишити без руху.

Надати позивачу строк у п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет.

Суддя Г.М.Чирський