Справа № 369/4860/23
Провадження №2/369/3714/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача адвоката Вигулярного І.В. про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Ухвалою суду від 01 червня 2023 року задоволено заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову, постановлено ухвалу, якою вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку із кадастровим номером 322482000:10:001:5387, яка перебуває у власності ОСОБА_2 , (ІПН: НОМЕР_1 ) та заборонено всім суб`єктам державної реєстрації прав у розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно», у тому числі виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, акредитованим суб`єктам юридичним особам публічного права, у трудових відносинах із якими перебувають державні реєстратори, всім державним реєстраторам прав на нерухоме майно, в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно», в тому числі нотаріусам, державним та приватним виконавцям, проводити дії щодо державної реєстрації (перереєстрації) прав власності, інших речових прав (окрім обтяжень) щодо земельної ділянки із кадастровим номером 322482000:10:001:5387, яка перебуває у власності ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ).

Судом під час розгляду заяви про забезпечення позову було досліджено питання застосування зустрічного забезпечення. Оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки у суду були відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення.

04.08.2023 до суду від представника відповідача надійшли клопотання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) протягом 10 днів з дня отримання ним відповідної ухвали внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 433 100,00 грн.

Суд, проаналізувавши матеріали заяви, приходить до висновку, що заява представника відповідача про застосування зустрічного забезпечення не підлягає задоволенню входячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1,2,3,4 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Верховний Суд у постанові від 19 лютого 2019 року (справа N 911/1695/18) зазначив наступне: законом не встановлено обов`язку суду вимагати від особи, яка звертається із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача (зустрічне забезпечення позову), які можуть бути спричинені забезпеченням позову: відповідна вимога лише може висуватися судом з урахуванням обставин справи, але не визначається як неодмінна умова забезпечення позову.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Представником відповідача до клопотання про зустрічне забезпечення не надано доказів в обґрунтування підстав, на які він посилається в клопотанні. До того ж, у клопотанні про зустрічне забезпечення відсутня інформація про те, яких збитків зазнав чи може зазнати відповідач у зв`язку із накладенням арешту на земельну ділянку із кадастровим номером 322482000:10:001:5387 та до клопотання не надано жодних доказів в обґрунтування цього.

Враховуючи предмет та підстави позову, відсутність доказів завдання відповідачеві збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у клопотанні обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Вигулярного І.В. про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя Тетяна ДУБАС