Справа № 611/157/23
Провадження № 2/611/74/23
03 серпня 2023 року Барвінківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді Коптєва Ю.А.,
за участю секретаря - Ведмідь І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Барвінкове в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження,
У липні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.
В обґрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що з 26 березня 2019 року вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. З січня 2022 року вона свівмешкає з ОСОБА_3 , від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 народила доньку ОСОБА_4 , у свідоцтві про народження якої батьком записаний ОСОБА_2 . Однак, хоча останній не є біологічним батьком дитини, Оскільки вони перебувають в зареєстрованому шлюбі, тому орган РАЦС в свідоцтві про народження доньки, відповідно до норм чинного законодавства, вказав відповідача. В зв`язку з тим, що відповідач не є біологічним батьком дитини, місце знаходження його не відоме, позивачка просить виключити з актового запису про народження дитини, внесені Барвінківським районним віділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, відомості про батька.
В судове засідання позивачка надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився. Судова повістка, відповідно до вимог п. 2 ч.7 ст.128 ЦПК України, надсилалися у встановленому законом порядку. Відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , в судове засідання також надав заяву про розгляд справи без його участі.
Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивачки, суд без виходу до нарадчої кімнати ухвалив провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.
Враховуючи що розгляд справи відбувся за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що 26 березня 2019 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 , виданим 26 березня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах та місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області (а.с. 13).
Зі свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 , виданого 27 квітня 2023 року Барвінківським виконавчим комітетом міської ради Ізюмського району Харківської області, вбачається, що батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , записано - ОСОБА_2 (а.с.5).
Відповідно до письмової заяви, яка міститься в матеріалах справи, ОСОБА_3 визнає батьківство щодо доньки ОСОБА_4 , підтверджує, що він разом з позивачем проживають разом однією сім`єю (а.с.14).
Згідно ст. 138 СК України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини.
Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.
Відповідно до рекомендацій, викладених у п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Таким чином судом встановлено, що позивач та третя особа ОСОБА_7 перебувають у фактичних шлюбних відносинах, проживають однією сім`єю, ведуть спільне господарство, разом виховували доньку ОСОБА_8 , що знайшло підтвердження в суді.
У зв`язку з наведеним суд вважає, що є усі підстави для задоволення позовних вимог позивачки, так як вони є обґрунтованим, законним та підтверджується матеріалами справи.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 122, 124, 126-127, 136 Сімейного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2, Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5, ст. ст. 12, 13, 81-82, 206, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження, , - задовольнити.
Виключити відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як батька дитини з актового запису про народження № 03 складеного 27 квітня 2023 року Барвінківським виконавчим комітетом міської ради Ізюмського району Харківської області.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складення повного судового рішення 11 серпня 2023 року.

Суддя Ю.А. Коптєв