Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді - Крегул М.М., за участю секретаря судових засідань Цмур Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в м. Ужгород, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що 28.05.2015 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. За час перебування у шлюбі, у сторін народилися син: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що спочатку їхнє сімейне життя складалось добре , проте протягом останніх більш як пів року вони разом не проживають, шлюбні відносини між ними фактично припинені .

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином, у тому числі й шляхом повідомлення за допомогою СМС-повістки В день розгляду справи, від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності в якій вказує, що проти розірвання шлюбу не заперечує, просить розглянути справу у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином, подав письмову заяву у якій вказує, що позовні вимоги визнає та просить розгляд справи провести у його відсутності , а тому, суд вважає, що справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено з матеріалів справи, 28 травня 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, що стверджується долученим до справи свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виконкомом Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатській області. за відповідним актовим записом №21.

Від даного шлюбу у сторін народилася дитина: син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 від 08.05.2015року виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Ужгороду, Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області.

Шлюбні відносини між сторонами припинено, позивач ОСОБА_1 бажає розірвати шлюб і не має наміру примирятися з відповідачем, про що свідчить зміст позовної заяви.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи зі змісту ч. ч. 3, 4ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

За правилами ч. 3ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи наведене, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини даного позову, а також наявність малолітніх дітей, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім`я розпалась остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам сторін, а тому, шлюб підлягає розірванню.

Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» встановлено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

У відповідності до ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно із ст. 18 Конвенції про права дитини батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини.

Відповідно до ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею .

Як роз`яснено у п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 «Про практику застосування законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року у випадку, коли при розірванні шлюбу в судовому порядку встановлено, що подружжя не досягло згоди про те, з ким із них будуть проживати неповнолітні діти, суд вирішує зазначені питання по суті одночасно з вимогою про розірвання шлюбу з дотриманням закону, який регулює ці правовідносини.

Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу (або під час реєстрації шлюбу або у порядку передбаченому ст. 53 СК), має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Виходячи з наведеного, оскільки позивача було звільнено від сплати судового збору, такий підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись ст. ст. 24, 56, 105, 112, 113, 180, 182, 183, 184, 185,СК України, ст. ст.10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265,352,354,355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу-задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 28 травня 2015 року виконкомом Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатській області, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 ( прізвище до шлюбу ОСОБА_5 ) , ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , мешканця АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , мешканки АДРЕСА_2 , суму сплаченого судового збору 1073грн. ,60 коп.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , мешканки АДРЕСА_2 ., Закарпатська область

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , мешканця АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи,зазначений строк обчислюється здня складенняповного судовогорішення.Учасник справи,якому повнерішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул