Справа № 307/1493/18
Провадження № 6/307/38/23
УХВАЛА

11 серпня 2023 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Гримут В.І.

за участі секретаря судового засідання Ком`яті Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , заінтересована особа Тячівський відділ державної виконавчої служби у Тячівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про розстрочення сплати заборгованості за аліментами,

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаною заявою.

Посилається на те, що 12.09.2018 Тячівський районний суд прийняв рішення у справі № 307/1493/18 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1700 грн, щомісячно, починаючи з 23.05.2018 і до її повноліття.

16 жовтня 2018 року на підставі рішення суду було видано виконавчий лист № 307/1493/18.

22 січня 2019 року державним виконавцем Тячівського районного відділу державної виконавчої служби винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 57798979.

Другого серпня 2022 року відповідач подав апеляційну скаргу на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 12 вересня 2018 року, а постановою Закарпатського апеляційного суду від 29 грудня 2022 року апеляційну скаргу задоволено частково, рішення Тячівського районного суду скасовано та позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини задоволено частково, стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання доньки у твердій грошовій сумі в розмірі 1700 грн, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23.05.2018 і до досягнення дитиною повноліття.

У ч. 1 ст. 197 СК України передбачено, що з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів суд може відстрочити або розстрочити сплату заборгованості за аліментами.

Відтак відповідач просить розстрочити сплату заборгованості за аліментами зважаючи на відсутність його вини за несвоєчасне виконання рішення суду. Розглядаючи справу у 2018 році, суд першої інстанції направляв усю кореспонденцію виключно на адресу позивачки, не з`ясувавши інформацію про зареєстроване місце проживання відповідача. Суд не повідомив відповідача про розгляд справи та не залучив його до такого розгляду, тому він був позбавлений можливості скористатися правничою допомогою адвоката та надати суду свої доводи та заперечення. З текстом рішення суду відповідач ознайомився 08.07.2022 року на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень після встановлення йому тимчасового обмеження у праві виїзду за кордон внаслідок прийняття державним виконавцем відповідної постанови, з текстом якої боржник ознайомився 08.07.2022 року шляхом направлення державним виконавцем на електронну адресу представника боржника копії постанови про відкриття виконавчого провадження з ідентифікатором доступу. Під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження було встановлено, що у виконавчому листі місцем реєстрації стягувача та боржника вказано одну і ту саму адресу: АДРЕСА_1 . Зазначена інформація дійсності не відповідає, оскільки боржник з 11.01.2013 року зареєстрований і до цього часу проживає за іншою адресою: АДРЕСА_2 . Тобто з вересня 2018 року по червень 2022 року (майже 3 роки і 9 місяців) відповідач не отримував жодних повідомлень чи документів від суду та від виконавчої служби, взагалі не знав ні про факт подання колишньою дружиною позову, ні про наявність рішення суду першої інстанції про стягнення з нього аліментів на утримання доньки, ні про відкриття виконавчого провадження, ні про винесення державним виконавцем постанови про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві виїзду за межі України. Закарпатський апеляційний суд у своїй ухвалі від 16.08.2022, врахувавши всі наведені в апеляційній скарзі обставини, дослідивши всі подані докази, взяв до уваги посилання скаржника про те, що йому не було відомо про розгляд даної справи, та про те, що з повним текстом судового рішення він ознайомився на сайті ЄДРСР - 08.07.2022, дійшов висновку, що це є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення. У постанові Закарпатського апеляційного суду від 29.12.2022 року також зазначено, що доводи апеляції відповідача в частині порушення його процесуальних прав заслуговують на увагу. Розгляд судом справи за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою, є обов`язковою підставою для скасування судового рішення з ухваленням нового (ст. 376 ч. 1 п. 4, ч. 2, ч. 3 п. З ЦПК України). Відтак відповідач не міг сплачувати аліменти за період із вересня 2018 року по червень 2022 року не з його вини, оскільки він не був обізнаний про існування відповідного рішення суду. Будь-яких активних заходів з розшуку відсутнього боржника, з метою своєчасного стягнення аліментів, ні стягувач, ні виконавець не здійснювали. Тому заборгованість за вказаний період виникла з незалежних від боржника обставин. Боржник є пенсіонером та інвалідом другої групи. З довідки про доходи з місця роботи від 26.01.2023 року вбачається, що у зв`язку із вторгненням росії в Україну та введенням на всій території України воєнного стану із 24 лютого 2022 року ОСОБА_1 перебуває у відпустці за власний рахунок, заробітна плата йому не нараховується, дохід за останні 6 місяців складає 0.00 грн. Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 27.01.2023 з січня 2022 по вересень 2022 року відповідач отримував пенсію у розмірі 3452.17 (січень, лютий 2022 року) та 3935.47 (березень-вересень 2022 року). Цією довідкою також підтверджується, що заробітна плата йому виплачувалась останній раз у лютому 2022 року у розмірі 5 525,00 гривень. Сума заборгованості за аліментами станом на червень 2023 року складає 83369 гривень. Просить розстрочити сплату заборгованості за аліментами на 7 місяців рівними частинами по 11909.86 гривень та розглянути справу у його відсутності.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 та представник Тячівського відділу державної виконавчої служби у Тячівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву суд вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що рішенням Тячівського районного суду від 12 вересня 2018 року з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнуто на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень щомісячно починаючи з 23.05.2018 року і до її повноліття.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 29 грудня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Тячівського районного суду від 12 вересня 2018 року скасовано та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі в розмірі 1700 гривень, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23.05.2018 і до досягнення диною повноліття.

Відповідно до пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 від 21.05.2020 ОСОБА_1 є інвалідом 2-ї групи, з довічним терміном дії.

Відповідно до виписки № 2345 з Білоцерківської МЛ № 1 від 23.05.2022 клінічний діагноз ОСОБА_1 - стійкі наслідки перенесеної важкої ЧМТ (09.10.2012 р. - забій головного мозку, травматичний САК, перелом скроневої кістки праворуч з переходом на основу черепа) у вигляді після травматичної енцефалопатії II ст. з двобічною пірамідною недостатністю, помірно вираженими вестибуло-координаторними розладами, лікворною гіпертензією, стійкими цефалгіями, вегетативною дисфункцією, когнітивними розладами, астенічним синдромом. Консолідований перелом обох кісточок лівої гомілки з наявністю металофіксаторів.

Відповідно до довідки № 0024067 про результати визначення ступеня професійної працездатності ступінь втрати працездатності відповідача становить 80 % з 01 травня 2020 року довічно, він «може працювати в створених умовах робочим», але потребує лікування невролога, травматолога та санаторно-курортного лікування.

Із довідки до акту огляду МСЕК ОСОБА_1 встановлено другу група інвалідності з 01 березня 2020 довічно. Причина інвалідності - виробнича травма.

Відповідно до довідки про доходи директора ТОВ «ДАМ МЕБЛІ» від 26.01.2023 ОСОБА_1 , справді працює у ФОП ОСОБА_5 , за формою працевлаштування основне місце роботи, на посаді оператор на автоматичних та напівавтоматичних лініях деревооброблення з 21.12.2021. У зв`язку із вторгненням росії в Україну та проведенням по всій території України військового стану, із 24 лютого 2022 заробітна плата працівникам ФОП ОСОБА_5 не нараховується та всі працівники перебувають у відпустці за власний рахунок. Тому дохід ОСОБА_1 за останні 6 місяців складає 0.00 грн.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 27.01.2023 з січня 2022 по вересень 2022 року відповідач отримував пенсію у розмірі 3452.17 (січень, лютий 2022 року) та 3935.47 (березень-вересень 2022 року). Цією довідкою також підтверджується, що заробітна плата йому виплачувалась останній раз у лютому 2022 року у розмірі 5525,00 гривень.

21 січня 2021 року ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_6 , яка також є пенсіонеркою та має статус інваліда, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 та пенсійним посвідченням серії НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно вимог частини четвертої статті 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконані провадження» роз`яснено, що при вирішенні заяв про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Тобто, обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Відповідно до розрахунку заборгованості зі спати аліментів, виданої Тячівським відділом Державної виконавчої служби у Тячівському районі Закарпатської області, у ОСОБА_1 наявна заборгованість у сумі 83369 гривень.

Дослідивши вказані у поданій заяві підстави для розстрочення відповідачу виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 29 грудня 2022 року, враховуючи його майновий і сімейний стан, а також дію на території України воєнного стану, суд приходить до висновку про наявність обставин, які мають характер особливих та виняткових і дають підстави для розстрочення виконання судового рішення відповідно до ст. 435 ЦПК України.

Оскільки в силу об`єктивних причин заява про розстрочку виконання рішення розглядається більше ніж через місяць після її подання, строк останнього платежу, вказаний у заяві, підлягає зміщенню до 11 березня 2024 року.

Тому керуючись ст. 435 ЦПК України, ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву адвоката Малиневського Павла Петровича в інтересах ОСОБА_1 пор розстрочення сплати заборгованості за аліментами задовольнити.

Розстрочити сплату заборгованості за аліментами в сумі 83369 (вісімдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень на сім місяців до 11 березня рівними частинами по 11909 (одинадцять тисяч дев`ятсот дев`ять) гривень 86 коп. щомісячно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а учасником справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Головуючий В.І. Гримут