Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області
Справа № 483/157/22
Провадження № 2/483/74/2023
03 серпня 2023 року м. Очаків
Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:
головуючого - судді Рак Л.М.,
за участю секретаря Гречки С.Є.,
прокурора - Чехліної В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення,
Прокурор в судовому засіданні повністю підтримала заявлені вимоги та не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи у порядку, передбаченому п. 2 ч.ч. 7, 11 ст. 128, ч. 3 ст. 131 ЦПК України, до суду не з`явилися та про причини своєї неявки не повідомили.
Суд на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду прокурора і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення.
Вислухавши пояснення прокурора, дослідивши письмові докази, суд дійшов такого.
Судом встановлено, що 25 листопада 2017 року в період часу з 07 год. 45 хв. по 16 год. 00 хв., ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_1 , відповідно до розробленого плану, використовуючи найманих працівників в якості рибалок, які не були обізнані стосовно вчинення останніми злочину, перебуваючи в акваторії Чорного моря в районі Тендрівської коси та Ягорлицької затоки Очаківського району Миколаївської області із застосуванням знарядь лову, що заборонені до промислу риби породи катран та породи камбала-калкан, достовірно знаючи про встановлену Чорноморським басейновим управлінням Державного агентства рибного господарства заборону на промисел камбали-глоси від 10 липня 2017 року, а також вилов риби породи осетрових та ракоподібних, занесених до Червоної книги України, рухаючись на плавзасобах реєстраційний номер НОМЕР_4 та реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належать на праві власності ОСОБА_1 , виловили 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, 67 штук крабів виду «трав`яний» та 100 штук крабів виду «кам`яний».
Після цього, 25 листопада 2017 року, в період часу з 16 год. 00 хв. по 18 год. 37 хв., ОСОБА_3 ОСОБА_2 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_1 та за вказівкою останнього, використовуючи автомобіль марки УАЗ реєстраційний номер НОМЕР_2 , який перебував у фактичному володінні останнього, здійснили транспортування незаконно здобутих водних біоресурсів, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де мало б бути здійснене їх сортування, зберігання та послідуючу реалізацію.
Незаконно здобуті 67 крабів виду «трав`яний» та 100 крабів виду «кам`яний», що занесені до Червоної книги України, ОСОБА_3 та інша особа залишили в сітках в плавзасобах НОМЕР_4 та НОМЕР_1 на території риболовного причалу № 333-р, що розташований в м. Очакові Миколаївської області по вул. Рибацькій .
Таким чином, за такими критеріями, як «вилов риби у період нересту, не чисельних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі», «добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено» шкода рибним запасам України, яка завдана незаконним добуванням водних біоресурсів 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, є істотною.
Як вбачається з копій ухвал Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 грудня 2020 року та 21 квітня 2021 року, кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 49 КК України закрито, у зв`язку із закінченням строків давності. Вказані ухвали суду набрали законної сили 29 грудня 2020 року та 29 квітня 2021 року (а.с. 21-25).
У вказаних кримінальних провадженнях цивільні позови про відшкодування збитків не заявлялися.
Так, умисними протиправними діями відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 незаконним зайняттям рибним та водним добувним промислом заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу держави.
Розмір шкоди, заподіяної внаслідок вилову біоресурсів, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, складає 878471 грн., що підтверджується розрахунками Держаної екологічної інспекції у Миколаївській області від 18 грудня 2017 року, які виконані згідно з таксами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року та постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07 листопада 2012 року (а.с. 35, 36).
Як вбачається з листа за вих. № 79/1.2 від 06 січня 2022 року за підписом в.о. начальника Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) відомості про відшкодування шкоди заподіяної Державі України внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 878471 грн. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відсутні (а.с. 37-28), тобто в добровільному порядку шкоду останніми не відшкодовано.
Згідно з ч. 7 ст. l28 КIIК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Вiдповiдно до ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслiдок порушення законодавства в галузі охорони, використання i відтворення тваринного світу, в порядку та розмiрах, встановлених законодавством.
Статтею 64 Закону України «Про тваринний світ» за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу передбачена адміністративна, цивільно-правова чи кримінальна відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслiдок порушення вимог законодавства про охорону, використання i відтворення тваринного світу.
Згідно з ч.ч. 2, 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, органiзацiї та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслiдок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсацii шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслiдок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної та юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільної правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки; б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вина заподiювача шкоди.
Вiдповiдно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездiяльнiстю яких було завдано шкоди, несугь солідарну відповідальність перед потерпілим.
Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Закриття кримінального провадження - це одна iз форм закінчення досудового розслідування, що полягає у прийнятті рішення про припинення провадження i вирішення інших процесуальних питань.
Статтею 284 КПК України передбачено вичерпний перелік підстав для закриття кримінального провадження (реабілітуючи i нереабілітуючі).
Нереабiлiтуючi підстави - це такі обставини, закриття провадження за якими здійснюється у зв`язку iз вiдсутнiстю можливості його продовжувати через існування певних умов.
До нереабілітуючих підстав закриття кримінального провадження належить звільнення особи від кримінальної відповідальності. Підстави звільнення від кримінальної відповідальності закрiпленi в роздiлi IX КК України. Такою підставою, серед інших, є закінчення строків давності.
Звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України та закриття кримінального провадження за п. l ч. 2 ст. 284 КПК Украiни здiйснено не тому, що вчинені ними діяння не містять ознак кримінального проступку, а тому що через тривалий проміжок часу справа набула значно менший суспiльний резонанс, i це суттєво позначається на досягненні мети покарання.
Разом з тим, незважаючи на те, що кримінальні провадження закриті у зв`язку iз закінченням строків давності, проте вiдповiдачi не звільняються від обов`язку відшкодувати завдану ними навколишньому природному середовищу шкоду, внаслiдок вчиненого кримінального правопорушення.
Враховуючи наявність протиправної поведінки відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , завданих ними збитків, причинного зв`язку між поведінкою заподіювачів шкоди та збитками, відповідно до ст. 22 ЦК України, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Також, у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачів на користь держави по 4392 грн. 35 коп. судового збору, від сплати якого при зверненні до суду прокурор звільнений.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 259, 263-265, 280-284 Цивільного процесуального кодексу України, -
Цивільний позов заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,) на користь держави 4392 (чотири тисячі триста дев`яносто дві) гривні 35 коп. в рахунок відшкодування судового збору.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 ) на користь держави 4392 (чотири тисячі триста дев`яносто дві) гривні 35 коп. в рахунок відшкодування судового збору.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 ) на користь держави 4392 (чотири тисячі триста дев`яносто дві) гривні 35 коп. в рахунок відшкодування судового збору.
Рішення є заочним і може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених вище строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення буде складено 08 серпня 2023 року.

Головуючий: