Ухвала

26 липня 2023 року

м. Київ

справа № 757/24086/14

провадження № 61-7439ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Зайцева Андрія Юрійовича, Коротенка Євгена Васильовича, Тітова Максима Юрійовича від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції в місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна про визнання правочинів недійсними, повернення майна, переданого за недійсними правочинами, визнання недобросовісним набувачем та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Головне управління юстиції в місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна, про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому, уточнивши позовні вимоги, просила визнати недійсною довіреність від її імені на ім`я ОСОБА_5 , посвідченої 09 листопада 2005 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3., за реєстровим № 19393; визнати недійсними наступні договори дарування нерухомого майна, укладені ОСОБА_4 від імені ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 нотаріально посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іващенко Н. В.: договір дарування квартири АДРЕСА_1 за реєстровим № 652 від 15 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 за реєстровим № 740 від 15 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 за реєстровим № 743 від 15 червня 2013 року; договір дарування 1/3 частки квартири АДРЕСА_4 за реєстровим № 746 від 16 червня 2013 року; договір дарування 6/100 частки квартири АДРЕСА_5 за реєстровим № 749 від 16 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_6 за реєстровим № 811 від 28 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частки земельної ділянки АДРЕСА_6 за реєстровим № 814 від 28 червня 2013 року; повернути їй передане за такими недійсними правочинами нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 ; 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 ; 1/2 частку квартири АДРЕСА_3 ; 1/3 частку квартири АДРЕСА_4 ; 6/100 частки квартири АДРЕСА_5 ; 1/2 частку житлового будинку з відповідними господарськими та побутовими будівлями і спорудами АДРЕСА_6 ; 1/2 частку земельної ділянки АДРЕСА_6 , кадастровий номер :04:004:0786; визнати ОСОБА_2 недобросовісним набувачем переліченого вище майна, відчуженого за недійсними правочинами.

У жовтні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності.

Печерський районний суд м. Києва рішенням від 26 листопада 2019 року позов ОСОБА_1 задовольнив частково. Визнав недійсною довіреність від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_5 , посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3. 09 листопада 2005 року за реєстровим № 19393. Визнано недійсними наступні договори дарування нерухомого майна, укладені ОСОБА_4 від імені ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , нотаріально посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іващенко Н. В.; договір дарування квартири АДРЕСА_1 за реєстровим № 652 від 01 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 за реєстровим № 740 від 15 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 за реєстровим № 743 від 15 червня 2013 року; договір дарування 1/3 частини квартири АДРЕСА_4 за реєстровим № 746 від 16 червня 2013 року; договір дарування 6/100 частини квартири АДРЕСА_5 за реєстровим № 749 від 16 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частини житлового будинку з відповідними господарськими та побутовими будівлями і спорудами АДРЕСА_6 за реєстровим № 811 від 28 червня 2013 року; договір дарування 1/2 частини земельної ділянки АДРЕСА_6 , кадастровий номер :04:004:0786, за реєстровим № 814 від 28 червня 2013 року. Повернув ОСОБА_1 наступне нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 ; 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 ; 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 ; 1/3 частину квартири АДРЕСА_4 ; 6/100 частини квартири АДРЕСА_5 ; 1/2 частину житлового будинку з відповідними господарськими та побутовими будівлями і спорудами АДРЕСА_6 ; 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_6 , кадастровий номер: :04:004:0786. В решті позову відмовив. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовив. Вирішив питання щодо розподілу судових витрат.

Київський апеляційний суд постановою від 13 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишив без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року - без змін.

Верховний Суд постановою від 18 серпня 2021 року касаційні скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_2 задовольнив частково. Постанову Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року скасував, справу передав на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Київський апеляційний суд постановою від 04 квітня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишив без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року - без змін.

15 травня 2023 року адвокат Боровець А. М. як представник ОСОБА_2 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 квітня 2023 року у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю. від 22 травня 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою адвоката Боровець А. М. як представника ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 квітня 2023 року, витребувано справу із суду першої інстанції.

25 липня 2023 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подала до Верховного Суду заяву про відвід колегії суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю. у справі № 757/24086/14.

Заява ОСОБА_1 мотивована тим, що згідно з інформацією, розміщеною на офіційному сайті «Судова влада України» та в Єдиному державному реєстрі судових рішень судді: Зайцев А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенко Є. В. та Тітов М. Ю. раніше приймали участь у цій справі № 757/24086/14, а саме: 1) 05 серпня 2022 року вказаною колегією у повному складі було винесено ухвалу за результатами розгляду касаційної скарги адвоката Почерняк І. С. як представника ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 червня 2022 року про відмову у роз`ясненні рішення, якою відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі. У змісті вказаної ухвали колегією суддів було викладено обставини, які ними вивчалися - обставини розгляду справи, зокрема прийняття процесуальних рішень судом апеляційної інстанції, та інше, - що свідчить про те, що вказана колегія суддів обізнана зі справою та сформувала щодо неї своє ставлення, зокрема, не вдаючись до детального розгляду аргументів її представника; 2) 18 серпня 2021 року колегією суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі суддів Крата В. І., Антоненко Н. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М., Тітова М. Ю. прийнято постанову, якою частково задоволено касаційні скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , скасовано постанову Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року та справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Справа після її перегляду судом апеляційної інстанції втретє надійшла до касаційного суду, у складі якого є суддя Тітов М. Ю., який неодноразово брав участь у розгляді цієї справи раніше.

Крім цього сумніви в упередженості складу суду наявні у зв`язку з тим, що у змісті касаційної скарги її автором зазначено мотивування її подання, зокрема, вказано на порушення, на думку заявника, висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, що викладені у двох групах постанов: 1) Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 800/427/17, від 28 вересня 2021 року у справі № 902/743/18 - що стосуються обмеженої можливості зміни предмету позову на новому розгляді справи; 2) постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 905/2260/17, від 14 серпня 2018 року у справі № 908/2212/17, від 16 квітня 2019 року у справі № 910/1570/18, від 30 липня 2019 року у справі № 910/9958/18, від 10 квітня 2019 року у справі № 463/5896/14 - щодо обрання неналежного способу захисту права чи інтересу позивачем. Тобто скаржником в межах принципу диспозитивності та змагальності визначено зміст його доводів, в межах якого має розглядатися касаційна скарга. Водночас, в ухвалі про відкриття касаційного провадження, колегією суддів зазначено, що заявник як на підставу касаційного оскарження судових рішень посилається на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у вище перелічених постановах Верховного Суду, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 233/2021/19 та постановах Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 759/3547/17, від 27 травня 2020 року у справі № 2-879/13. Однак, автор касаційної скарги не вказував зазначені постанови Верховного Суду як підстави подання касаційної скарги. Отже, судді Зайцев А. Ю., Коротенко Є. В. і Тітов М. Ю., перебираючи на себе роль заявника касаційної скарги, та відповідно - виявляючи небезсторонність, - розширили перелік підстав для подання касаційної скарги, грубо порушили принцип змагальності і рівності сторін, що є проявом необ`єктивності, та відповідно наявні ознаки неможливості об`єктивного та належного і безстороннього розгляду даної скарги.

На підставі наведеного, з метою уникнення сумнівів в об`єктивності та неупередженості ОСОБА_1. просить відвести суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Зайцева Андрія Юрійовича, Коротенка Євгенія Васильовича та Тітова Максима Юрійовича від розгляду справи № 757/24086/14.

Вирішуючи заяву про відвід колегії суддів, суд виходить із такого.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною четвертою статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частини четвертої статті 37 ЦПК України суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції.

Процесуальним законом не встановлена заборона повторної участі судді, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, під час розгляду цієї справи в суді касаційної інстанції за іншою касаційною скаргою, за виключенням випадків, коли ухвала чи рішення суду касаційної інстанції були скасовані.

З огляду на викладене, враховуючи, що раніше судді: Зайцев А. Ю., Коротенко Є. В., Тітов М. Ю. приймали участь у розгляді касаційної скарги адвоката Почерняк І. С. як представника ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 червня 2022 року про відмову у роз`ясненні рішення, винесену у справі № 757/27086/14 з процесуальних питань, та не висловлювали правову позицію щодо правовідносин, які виникли між сторонами у цій справі, тому відсутні підстави для відводу колегії суддів з підстав повторної участі у розгляді цієї справи.

Доводи заяви про відвід щодо неможливості повторної участі суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю. у розгляді справи № 757/27086/14 в суді касаційної інстанції є необґрунтованими, оскільки зводяться до власного тлумачення заявником положень процесуального закону та до незгоди заявника з прийнятими колегією суддів судовим рішенням, що відповідно до статті 36 ЦПК України не є підставою для відводу суддів.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі суддів Крата В. І., Антоненко Н. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М., Тітова М. Ю. постановою від 18 серпня 2021 року скасував постанову Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року, справу передав на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Вказана постанова Верховного Суду не скасована в порядку, передбаченому ЦПК України, а тому відсутні підстави для відводу судді Тітова М. Ю. з підстав повторної участі у розгляді справи № 757/27086/14.

Інші доводи заяви ОСОБА_1 не містять обставин, які викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності колегії суддів під час розгляду цієї справи.

Водночас, Верховний Суд керується тим, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України», N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Ураховуючи необґрунтованість заявленого ОСОБА_1 відводу колегії суддів Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю., питання про відвід суддів, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 33, 36, 37, 40 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Зайцева Андрія Юрійовича, Коротенка Євгена Васильовича, Тітова Максима Юрійовича від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції в місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна про визнання правочинів недійсними, повернення майна, переданого за недійсними правочинами, визнання недобросовісним набувачем та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Головне управління юстиції в місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна, про визнання права власності, визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід суддів Зайцева Андрія Юрійовича, Коротенка Євгена Васильовича, Тітова Максима Юрійовича, передати для вирішення іншому судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов