Головуючий у суді першої інстанції: Соколов О.М.
У Х В А Л А

04 серпня 2023 року місто Київ

справа 757/25574/19-ц

провадження№22-ц/824/12829/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Наконечного Ігоря Михайловича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк Володимир Іванович, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа на стороні позивача Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Наконечний Ігор Михайлович, третя особа, на стороні позивача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк Володимир Іванович, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2021 року відмовлено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Наконечного І.М., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк В.І., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа на стороні позивача Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Наконечний І.М., третя особа, на стороні позивача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк В.І., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки - відмовлено.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, 17 липня 2023 року, в порядку ст.. 355 ЦПК України, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, текст якої містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду 20 липня 2023 року витребувано з Печерського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 757/25574/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Наконечного І.М., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк В.І., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа на стороні позивача Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Наконечний І.М., третя особа, на стороні позивача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк В.І., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

25 липня 2023 року ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду подано заву про забезпечення про забезпечення позову.

03 серпня 2023 року до Київського апеляційного суду з Печерського районного суду м. Києва надійшли матеріали зазначеної справи.

Звертаючись з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 вказує про те, що повний текст оскаржуваного рішення отримала 14 липня 2023 року, а тому просить поновити його.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про те, що апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою не може бути відкрите з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

За змістом статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

В той же час пунктами 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України визначено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; та пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Результат аналізу вказаної процесуальної норми дає підстави для висновку, що сплив річного строку з дня складання повного тексту судового рішення є підставою для відмови у відкритті провадження незалежно від причин пропуску строку на апеляційне оскарження, тобто, законодавець імперативно встановив процесуальні обмеження для оскарження судового рішення зі спливом річного строку. Тобто, строк, передбачений частиною другою статті 358 ЦПК України, є присічним і поновленню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктами 1,2 частини другої статті 358 ЦПК України.

Такий висновок узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 19 серпня 2020 року у справі № 523/1781/16-ц, від 18 листопада 2020 року у справі № 493/1858/16-ц, від 30 червня 2021 року у справі № 613/1166/15-ц, від 01 грудня 2021 року у справі № 171/506/15, від 23 листопада 2022 року у справі № 754/2141/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 761/30419/19, від 30 січня 2023 року у справі № 761/21976/21, від 15 лютого 2023 року у справі № 208/805/20, від 24 квітня 2023 року у справі № 755/19216/18, від 05 квітня 2023 року у справі № 465/3861/16-ц.

У разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, особа, яка подає скаргу має довести, а апеляційний суд перевірити наявність випадків передбачених пунктами 1-2 вказаної норми (постанова Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 296/3261/17).

Відповідно до частини першої статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, ЄСПЛ визнає легітимними обмеженнями встановлені державами - членами Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення ЄСПЛ у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

При цьому, складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний правовий висновок виклав Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 361/161/13-ц.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Як убачається із матеріалів справи, під час розгляду справи судом першої інстанції інтереси ОСОБА_1 представляв адвокат Чернявський О.М. на підставі ордеру. (Том 1 а.с.141.)

В судовому засіданні 05 жовтня 2021 року, яке передувало ухваленню судового рішення у справі, приймав участь адвокат Чернявський О.М., який діяв в інтересах ОСОБА_1 (Том 2а.с. 114-117).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч.1 ст. 58 ЦПК України).

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (ч. 1 ст. 64 ЦПК України).

Отже, ОСОБА_1 , яка є позивачем у справі, було достеменно відомо про розгляд справи за поданим нею позовом, а тому вона не є особою, яка не була повідомленою про розгляд справи, обставин непереборної сили, внаслідок виникнення яких, було пропущено строк на апеляційне оскарження нею не зазначено.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом встановлено, що в судовому засіданні 05 жовтня 2021 року було проголошено вступну та резолютивну рішення, представник ОСОБА_1 - адвокат Чернявський О.М. був присутній в судовому засіданні, а отже знав про наявність оскаржуваного рішення, при цьому, доказів того, що ОСОБА_1 або її представник з моменту ухвалення рішення 05 жовтня 2021 року по день отримання його копії - 13 липня 2023 року, як зазначено в апеляційній скарзі, зверталися до суду з заявами про отримання копії рішення оскаржуваного рішення, матеріали справи не містять.

Відповідно до ч.2 ст.358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; та пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно з ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Колегія суддів відмічає, що в судовому засіданні 05 жовтня 2021 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. При цьому, рішення суду не містить дати складання повного рішення суду.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень убачається, що рішення Печерського районного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року надіслано судом до реєстру 02 червня 2022 року та оприлюднено 03 червня 2022 року. А відтак, з огляду на вимоги закону про те, що виготовлене судове рішенні має бути надіслане до ЄДРСР не пізніше наступного дня після його виготовлення, апеляційний суд керується саме цією датою, як датою виготовлення повного судового рішення.

Позивачкою ОСОБА_1 апеляційна скарга подана лише 17 липня 2023 року, тобто більше ніж через рік з дня складення повного судового рішення, отже, у даному випадку застосовуються положення ч.2 ст.358 ЦПК України, згідно яких незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складання повного тексту судового рішення.

Відносно заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову суд вважає зазначити наступне.

Заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа (частина перша статті 152 ЦПК України).

Оскільки, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову підлягає поверненню без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.152, 358 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Наконечного Ігоря Михайловича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк Володимир Іванович, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа на стороні позивача Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Наконечний Ігор Михайлович, третя особа, на стороні позивача: приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк Володимир Іванович, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна