Справа № 361/2888/22
Провадження № 2/361/2773/23
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Радзівіл А.Г.
за участю секретаря Коваль О.О.
позивача ОСОБА_1
представника третьої особи Глущенко Є.М.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа Колективне сільськогосподарське підприємство Красилівське про визнання протиправним та скасування запису про державну реєстрацію,-
В липні 2022 року до суду був поданий даний позов.
13 липня 2023 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області прийнято до розгляду та призначено судове засідання.
18 липня 2023 року до Броварського міськрайонного суду Київської області від представника КСП ?Красилівське? надійшло клопотання про закриття провадження у справі.
При цьому, позивачем не наведено у позовній заяві виклад обставин стосовно протиправності поведінки Калинівської селищної ради, що зумовили необхідність захисту прав позивача у обраний ним спосіб, а також не подано доказів, що підтверджують ці обставини (у тому числі копій прийнятих саме відповідачем рішень або заяв позивача, з приводу розгляду яких ним допущено порушення прав ОСОБА_1 тощо).
Натомість ОСОБА_1 в своєму позові стверджує, що він, як член ліквідаційної комісії КСП Красилівське, неодноразово звертався за виконанням рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 березня 2021 року до Калинівської територіальної громади Броварського району Київської області, на що у відповідь отримав лист Калинівської селищної ради Броварського району Київської області № 2123 від 16.07.2021, який мотивований тим, що ОСОБА_1 не є належним заявником, так як таким має бути саме сторона по справі № 361/1611/21.
При цьому, відмови у вчиненні реєстраційної дії, передбаченої Законом України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань матеріали позовної заяви не містять.
При цьому, позивачем не конкретизовано суб`єкта, до якого звернуто позовні вимоги щодо внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відміни ліквідації КСП Красилівське.
Дійсно, в рамках відносин, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців, до суду можуть бути оскаржені рішення, дії або бездіяльність як державного реєстратора, так і суб`єкта державної реєстрації, в даному випадку Калинівської селищної ради.
У позовній заяві ОСОБА_1 обґрунтовує свою позовну вимогу категоричною відмовою Калинівської селищної ради в прийнятті та належному розгляді (реєстрації) поданих позивачемдокументів, що є характерним саме для публічно-правового спору, який, враховуючи суб`єктний склад даного спору, має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.
Водночас, із викладених у позовній заяві доводів ОСОБА_1 вбачається, що спірні правовідносини стосуються реєстраційних дій у формі скасування запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації, в той час як позовні вимоги позивача стосуються відміни ліквідації юридичної особи.
Разом з тим, будь-які докази вчинення Калинівською селищною радою реєстраційної дії у вигляді державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті ліквідації, про скасування якої фактично просить позивач, у матеріалах, доданих до позовної заяви, відсутні.
У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в У країні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.
Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.
Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Проте, разом із предметним критерієм для визначення юрисдикції, має враховуватися також суб`єктний критерій.
Так, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Справою адміністративної юрисдикції в розумінні пункту 1 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно- правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень..
Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.
У позовній заяві ОСОБА_1 обґрунтовує свою позовну вимогу категоричною відмовою Калинівської селищної ради в прийнятті та належному розгляді (реєстрації) поданих позивачем документів, що є характерним саме для публічно-правового спору, який, враховуючи суб`єктний склад даного спору, має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.
В судовому засіданні представник третьої особи підтримав заявлене клопотання та просив задовольнити.
Позивач в судовому засідання проти заявленого клопотання заперечував та просив у його задоволенні відмовити.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Суд, вислухавши доводи представника третьої особи, відповідача, вивчивши клопотання про закриття провадження у справі, вислухавши сторін, дослідивши письмові докази у справі, дійшов наступного висновку.
Згідно ч. 1ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: 1) справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.
Критерієм розмежування справ цивільного і адміністративного судочинства є одночасно як суб`єктивний склад учасників процесу, так і характер спірних правовідносин.
З цією метою судом проаналізовано предмет позову, підстави позову, зміст позовної вимоги та суб`єктний склад сторін.
Судом встановлено, що 29.03.2022 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області у справі № 361/1611/21 за позовом ОСОБА_2 до КСП "Красилівське" про визнання такими, що не відбулись збори та про визнання недійсним рішення зборів КСП "Красилівське", яке набрало законної сили.
Відтак, вимоги цієї позовної заяви є похідними від спору щодо якого Броварським міськрайонним судом Київської області ухвалене рішення у справі № 361/1611/21 за позовом ОСОБА_2 до КСП "Красилівське" про визнання такими, що не відбулись зборів та про визнання недійсним рішення зборів КСП "Красилівське".
Окрім того, в матеріалах справи міститься ухвала Господарського суду Київської області від 01 липня 2022 року про відмову у відкритті провадження у справі № 911/761/22 за позовом ОСОБА_1 до Калинівської сільської ради Броварського району Київської області про визнання протиправним та скасування запису про державну реєстрацію на підставі ч.6 ст. 175 ГПК України, суд також визначив, що вказаний позов слід розглядати в порядку цивільного судочинства.
З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для закриття провадження у справі, тому в задоволенні клопотання представника третьої особи Глущенко Євгенія Михайловича про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа Колективне сільськогосподарське підприємство Красилівське про визнання протиправним та скасування запису про державну реєстрацію слід відмовити.
Керуючись п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України, суд, -
В задоволенні клопотання представника третьої особи Глущенко Євгенія Михайловича про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа Колективне сільськогосподарське підприємство Красилівське про визнання протиправним та скасування запису про державну реєстрацію,- відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.