Постанова

Іменем України

Єдиний унікальний номер справи 357/1163/23
Номер апеляційного провадження 22-ц/824/10465/2023
Головуючий у суді першої інстанції О.Я. Ярмола
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
08 серпня 2023 року місто Київ

Номер справи 357/1163/23

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Поливач Л. Д. (суддя - доповідач),

суддів Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І.

сторони

позивач Приватне акціонерне товариство

«ДТЕК Київські регіональні електромережі»

відповідач ОСОБА_1

розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи (їх представників) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2023 року, ухвалене у складі судді Ярмола О.Я., в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області,

у с т а н о в и в :

У січні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 23 654,86 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.09.2022 уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» проводилась перевірка житлового будинку АДРЕСА_1 , під час якої було виявлено порушення п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконане кабелем від ввідного автоматичного вимикача до електричної проводки відкрито. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо об`єкту відповідача було складено акт № К047013, відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ у присутності споживача. Згідно заяви споживача засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта про порушення відбулось 21.11.2022, та комісією, в присутності споживача прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 264, та згідно якого, акт про порушення № К047013 підлягає до розрахунку згідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ, формула № 8 за період 184 днів з 08.03.2022 по 08.09.2022. Відповідно до розрахунку до акту про порушення К047013 сума необлікованої електроенергії за період з 08.03.2022 по 08.09.2022 (184 дні) становить 23 654 грн. 86 коп. з врахуванням ПДВ. 25.11.2020 року листом № 04/530/12146 на адресу відповідача було направлено протокол комісії № 264, розрахунок до акту про порушення К047013, повідомлення про оплату до актів про порушення К047013 рекомендованим листом. Жодних заперечень щодо порядку та розміру необлікованої електроенергії відповідачем не надано, рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії оформлене протоколом №264 від 21.11.2022 не оскаржено. Станом на день подання позову, доказів на спростування вищенаведених обставин до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» від відповідача не надходило, доказів щодо оплати заявленої до стягнення суми не надано. А тому, позивач просив суд стягнути з ОСОБА_1 вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 23 654 грн. 86 коп.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2023 року позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» кошти за не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення правил користування електричною енергією в сумі 23 654 грн. 86 коп., та судові витрати по справі в сумі 2684 грн.

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилається на порушення судом норм процесуального та матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що позивачем до матеріалів справи долучено відеозапис, який здійснили працівники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» при проведенні робіт з заміни приладу обліку у відповідача. Даний відеозапис повністю спростовує твердження позивача про наявний факт порушення і вказує на значні помилки та порушення які допущені позивачем.

Апелянт зауважує, що відповідно схеми, наведеної в акті про порушення № К 047013 від 08.09.2022 провід від опори лінії електропередач іде до приладу обліку перед яким стоїть автоматичний вимикач, але на відеозаписі чітко видно, що до приладу обліку входять два чорних проводи, з правої сторони які входять в лічильник, з якого в свою чергу виходять чорний та червоний провід до автоматичного вимикача і до групи вимикачів. Тобто, на думку апелянта, схема вказана в акті повністю неправильна, так як на відео зафіксовано, що автоматичний вимикач стоїть після приладу обліку. Будь-які приєднання до лічильника відсутні.

Окрім того, комісія товариства 21.11.2022 зобов`язана була скасувати акт про порушення № К 047013 від 08.09.2022, відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ - прямої норми законодавства. Неправомірним є також і розрахунок до акту про порушення. Відповідно до наведених в матеріалах справи відомостях акт про порушення складено 08.09.2022, а в розрахунку обрано 8 днів вересня 2022 року, тобто норма ПРЕЕ, якою передбачено обрахунок терміну «не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення» не дотримано, в розрахунок включено день виявлення порушення.

Своїм правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу позивач ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не скористався.

У відповідності до вимог п. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України розгляд апеляційної скарги здійснюється апеляційним судом у письмовому провадженні, без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання, оскільки ціна позову у даній справі менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ураховуючи предмет та підставу заявленого позову, ціну позову, суд дійшов висновку про те, що дана справа не відноситься до тих справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд перевірив доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційного оскарження, та дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 2, ч. 4 ст. 263 ЦПК України, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 367 ЦПК України апеляційний суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 з 06.10.2021 року являється власником житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 06.10.2021 приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федорякою О.С. (а.с. 15-18)

08.09.2022 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у житловому будинку АДРЕСА_1 , було виявлено порушення п. 2.3.1., 2.3.2, 2.3.3., 2.3.4., 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку; самовільне підключення виконане кабелем від ввідного автоматичного вимикача до електричної проводки відкрито; порушення продемонстровано споживачу.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № К 047013. (а.с. 13-14)

Листом за вих. № 04/530/10618 від 24.10.2022 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» запросило ОСОБА_1 на засідання комісії по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № К 047013 від 08.09.2022, на 01.11.2022 о 16 год. 00 хв. (а.с. 27)

ОСОБА_1 звернулась до позивача із заявою про розгляд акта про порушення ПРРЕЕ № К 047013 від 08.09.2022 на засіданні комісії по розгляду актів 21.11.2022. (а.с. 28)

21.11.2022 комісією ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за результатом розгляду акту про порушення № К 047013 від 08.09.2022 було складено протокол № 264 (а.с. 35), відповідно до якого було встановлено правомірність висновків акту, а також порушення споживачем ОСОБА_1 п.8.4.2 ПРРЕЕ, тобто самовільне підключення електропроводки, струмоприймачів та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку, самовільне підключення виконано кабелем від ввідного автоматичного вимикача до електричної проводки відкрито. Також було прийнято рішення здійснити нарахування за необліковану електричну енергію за період 184 днів, з 08.03.2022 по 08.09.2022, згідно з п. 8.4.13 ПРРЕЕ та за формулою № 8.

Споживач була присутня на засіданні комісії, з рішенням комісії не погодилась, протокол отримала 21.11.2022.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог і стягуючи заборгованість за безобліковане споживання електричної енергії, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки доведеністю факту порушення споживачем ОСОБА_1 правил користування електроенергією.

Колегія суддів вважає, що такі висновки суду є законними та обґрунтованими, повністю відповідають обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.

Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ЦК України, Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ).

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до частини першої ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу.

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання;

Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначено, що самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

У п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені обов`язки споживача електричної енергії, зокрема, споживач зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; надавати розрахункові документи на вимогу представників електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень або після отримання споживачем офіційного запиту відповідного учасника роздрібного ринку) для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно ч. 1 п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно із п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Пунктом 8.2.5. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, у разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Ураховуючи зазначені норми закону, а також дослідивши акт про порушення, судом було встановлено, що його було складено у відповідності до норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, оскільки вказаний акт було підписано представниками оператора системи, а ОСОБА_2 була присутня під час складання акту, та висловила свої заперечення.

Крім того, акт про порушення № К 047013 від 08.09.2022 розглянуто на засіданні комісії за участю відповідача у відповідності до п. 8.2.6. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ.

Разом з тим, вказаний акт відповідачем оскаржено не було, а тому він є чинним.

Таким чином, апеляційний суд критично оцінює доводи апелянта щодо недійсності акта про порушення № К047013 від 08.09.2022. Оскільки акт про порушення № К047013 від 08.09.2022 містить повну інформацію щодо кваліфікації порушення та складений у відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електроенергії. В акті про порушення визначена схема електроспоживання споживача з визначенням точки самовільного підключення. Форма акту затверджена постановою НКРЕ КП № 1525 від 18.07.2019 та повністю відповідає змісту та вимогам додатку № 9 до ПРРЕЕ. Відтак, в акті про порушення зазначена назва характеристика об`єкту, його адреса, суть порушення, схема електроживлення споживача. В п. 4 акту про порушення зазначені матеріал проводу, переріз проводу. В п. 4 акту зазначено «Самовільне підключення» - т. 5. Також зазначено тип засобу вимірювальної техніки - «штангенциркуль F 0148107», а також точку на схемі, де було вилучено зразок кабелю - «Т5».

Суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, що мають суттєве значення для її вирішення, оцінив докази у їх сукупності, та дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову, оскільки факт порушення ОСОБА_1 , що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, підтверджується актом від 08.09.2022 № К047013, який складено представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у відповідності до вимог чинного законодавства. Зокрема у акті зазначено усі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої енергії параметри.

Доводи апеляційної скарги у тому, що вказана схема в акті є неправильною, а доданий позивачем відеозапис повністю спростовує твердження про наявний факт порушення, колегія суддів відхиляє, оскільки підтвердити зазначене можливо було б лише у випадку залучення спеціаліста, та провівши експертне дослідження, що відповідачем зроблено не було під час розгляду справи як в суді першої та апеляційної інстанцій.

Доводи апеляційної скарги щодо неправильного визначення позивачем кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалось з порушенням вимог ПРРЕЕ та невірного проведення нарахування за кількість днів, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані з огляду на наступне.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Методика).

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1 Методики, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводок до електромережі електропостачальника або іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку.

За змістом пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів:

а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживач в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії проведено згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ з використанням методики визначення обсягу та вартості електричної енергії. Як вбачається з акту про порушення № К047013, дату його складання зазначено 08.09.2022, час 15-15 год. Отже, перший день строку, що передував виявленню порушення розпочався з 15-15 год. 08.03.2022 та закінчився 15-15 год. 08.09.2022.

Відповідач свого розрахунку, який би підтверджував, що розрахунок позивачем здійснено невірно не наводить.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до частин першої - другої статті 77 ЦПК України належними

є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У частині першій статті 81 ЦПК зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України).

Розмір вказаної заборгованості відповідачем не спростовано під час розгляду справи, власних розрахунків ним суду не надано.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, суд повинен всебічно і повно з`ясувати усі обставини, що складають предмет доказування, дослідити кожен доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості, окремо та всі докази у їх сукупності у порядку, передбаченому законом, що достеменно відображено у рішенні суду, яке оскаржується стороною відповідача. Відхилення того чи іншого доказу, перевагу одного доказу над іншим має бути мотивованим.

Оскільки судом першої інстанції повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи, дана належна правова оцінка доказам, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та зводяться до переоцінки доказів і незгоди відповідача з висновками суду щодо їх оцінки. Жодних доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції матеріали справи не містять.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8).

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції».

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. У кожному конкретному випадку суд повинен ретельно оцінити докази й мотиви заявника, уважно вивчити обставини справи та надати мотивований висновок щодо судового спору.

При цьому колегія суддів зазначає, що аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте, Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Суд у своєму рішенні навів достатні мотиви з яких не прийняв до уваги заперечення відповідача та взяв до уваги доводи позивача щодо наявності підстав для задоволення позову.

Таким чином, під час розгляду справи суд першої інстанції дотримався вимог закону, повно та всебічно з`ясував обставин справи, надав вірну оцінку доводам і запереченням сторін та зібраним у справі доказам, вірно застосував норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, з огляду на що, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам матеріального та процесуального закону. Підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, колегія не знаходить. Справу було розглянуто судом першої інстанції на підставі встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи та належних доказів.

Зважаючи на викладене, суд апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції залишає без змін, а апеляційну скаргу відповідача без задоволення.

Питання щодо розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України. Судові витрати відповідача по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги не підлягають відшкодуванню, оскільки суд залишає апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

Керуючись ст. 367, 368, 369, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, 381-384, 386, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повна постанова складена 08.08.2023.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна