Справа № 740/4961/21
Провадження № 2/740/38/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2023 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Карпусь І.М.,

із секретарем судового засідання Кубрак Н.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представинка третьої особи - адвоката Семенка В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Ніжинської міської ради Чернігівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати за ним право власності на 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_3 .

Позов аргументує тим, що за життя ОСОБА_3 залишила заповіт, відповідно до умов якого 3/5 частки вищевказаного будинку заповіла йому, і він подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини та отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом, зареєструвавши право на нерухоме майно. Одночасно він вступив в управління спадковим майном, а у 2012 році почав проводити ремонт даху зазначеного будинку.

До складу спадщини після померлої тітки також увійшли 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_2 , що складалися з вітальні 2-1 площею 11.4 м кв та житлової кімнати 2-2 площею 13.6 м кв та не були успадковані іншим спадкоємцем за заповітом - ОСОБА_4 .

Враховуючи, що ОСОБА_4 не прийняв спадщину, він як єдиний спадкоємець ОСОБА_3 в порядку ст. 1274 ЦК України звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте 16 березня 2018 року державний нотаріус Бахмацької районної державної контори своїм листом вих.№59 повідомила його про неможливість видачі такого свідоцтва у зв`язку зі зверненням заінтересованої особи - ОСОБА_2 до нотаріальної контори з заявою про невидачу свідоцтва, в зв`язку зі зверненням до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно.

10 березня 2021 року відповідно до постанови Чернігівського апеляційного суду УхоВ.М. відмовлено в задоволені позову про визнання права власності на 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_2 .

20 серпня 2021 року він повторно звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в порядку ст. 1274 ЦК України відносно спадкування 2/5 часток вказаного будинку, але державний нотаріус Бахмацької районної державної контори своїм листом вих.104 повідомила його про неможливість видачі такого свідоцтва в зв`язку із невідповідністю нерухомого майна, зокрема - наявність самочинних прибудов, які є невід`ємною частиною житлового будинку до житлового будинку під літерами «А1» та «а5», зі зміною загальної та житлової площі будинку.

Спадщина - 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_2 , які складаються з вітальні 2-1 площею 11.4 м кв та житлової кімнати 2-2 площею 13.6 м кв прийнята ним, разом з цим самочинна прибудова «а5» не увійшла до складу спадщини і не може бути ним успадкована.

Питання стосовно визнання права власності на самочинну прибудову «а5» в порядку ч.3 ст.376 ЦК України може бути порушено ним лише після набуття права власності на 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_2 та отримання земельної ділянки в установленому законом порядку. Одночасно він не може успадкувати зазначену частку спадкового майна, оскільки воно нерозривно зв`язане з самочинною прибудовою.

У письмових пояснень третя особа ОСОБА_2 у задоволенні позову ОСОБА_1 просить відмовити. В обгрунтування позиції зазначає, що ОСОБА_5 не є спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3

Померла ОСОБА_3 на випадок своєї смерті склала заповіт 03.02.1994, яким 2/5 частки будинку АДРЕСА_2 заповіла його, ОСОБА_6 , дочці - ОСОБА_4

3/5 частки вищевказаного спадкового будинку ОСОБА_3 21.01.1999 заповіла ОСОБА_1 , який спадщину не прийняв у зв`язку з виїздом за кордон.

Спірні 2/5 частки будинку до 1993 року належали ОСОБА_7 , яка була рідною сестрою ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_8 у 1993 році ОСОБА_3 оформила право на спадщину на частку спадкового будинку, але не користувалася нею.

Починаючи з 1993 року він з сім`єю почали користуватися 2/5 частками будинку та земельною ділянкою по АДРЕСА_2 .

Рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 03 листопада 2009 року ОСОБА_4 визначено додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, проте заяви нотаріусу не подала, оскільки проживала в Данії.

У 2006 році він почав ремонтні роботи та реконструкцію спірного будинку, розібрав ганок та на його місці побудував кухню. У період з 2010 по 2015 рік демонтував грубу всередині будинку, зробив додаткову перегородку в житловому приміщенні, арку, змінив всі дерев`яні вікна на пластикові, перекрив підлогу, стелю, поставив новий паркан з металопрофілю, обклав свою частину будинку сайдингом, демонтував старий хлів, постановив нову дерев`яну вбиральню. Він облаштував окремий вихід, двір, огорожу, водопостачання, протягом майже 14 років сплачує комунальні послуги та податок на землю.

Ухвалою судді 07 вересня 2021 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду 01 грудня 2021 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 .

Ухвалою суду 15 лютого 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання представника третьої особи адвоката Семенка В.І. про зупинення провадження по справі та за результатами підготовчого судового засідання призначено справу до судового розгляду по суті на 07 квітня 2022 року.

З 08.03.2022 змінено підсудність судових справ Ніжинського міськрайонного суду розпорядженням Голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22.

З 05.05.2022 відновлено територіальну підсудність судових справ Ніжинського міськрайонного суду розпорядженням Голови Верховного Суду від 04.05.2022 №27/0/9-22.

Ухвалою суду 30 червня 2022 року задоволено клопотання третьої особи ОСОБА_9 та зупинено провадження по справі до набрання законної сили рішенням у справі №740/1665/22 за позовом ОСОБА_9 до Ніжинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду 27 червня 2023 року провадження по справі поновлено та призначено до судового розгляду по суті на 28 липня 2023 року.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав позов за вищевикладених у ньому обставин. Пояснив, що спадщину після смерті рідної тітки ОСОБА_3 він прийняв за законом. На час смерті ОСОБА_3 він з сім"єю проживав по АДРЕСА_3 , працював вахтовим методом. Упродовж місяця 15 днів був вдома. Оскільки ОСОБА_3 була похилого віку і потребувала догляду, то з нею постійно хтось з його сім"ї ночував, здійснював догляд - він, його дружина чи діти. Після смерті ОСОБА_3 у 2004 році він у її будинку постійно почав проживати. Він звертався до суду з позов про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, який був задоволений та в подальшому прийняв спадщину після ОСОБА_3 за заповітом на 3/5 частки спірного будинку. На інші 2/5 частки будинку він вважав, що спадщину прийняли члени родини ОСОБА_9 , оскільки так вони йому сказали. Про те, що це не так, він дізнався лише коли ОСОБА_2 у 2017 році звернувся до нього підписати якісь документи. Зрозумівши, що спадщину ніхто з сім"ї ОСОБА_2 не прийняв, звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини за законом. Цими питаннями займалася дружина та адвокат. На якій підставі була видана довідка виконкомом Ніжинської міської ради про склад сім"ї ОСОБА_3 на час її смерті йому не відомо. Всі документи на підтвердження родинних відносин між ним і спадкодавицею ОСОБА_3 повинні бути в матеріалах цивільної справи.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - адвокат Семенок В.І. у задоволенні позову просив відмовити з посиланням на те, що позивач не прийняв спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , не доведено родинних відносин між позивачем і спадкодавцем.

Представник відповідача - Ніжинської міської ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності та визнання позову.

Заслухавши позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та дійшов наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помела ОСОБА_3 , про що відділом реєстрації актів цивільного стану Ніжинського міського управління юстиції Чернігівської області зроблено відповідний актовий запис за № 219, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 16).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

За життя, 21 січня 1999 року ОСОБА_3 склала заповіт, який був посвідчений Ніжинською міською державною нотаріальною конторою та зареєстрований в реєстрі за № 1-204, відповідно до якого 3/5 частки житлового будинку АДРЕСА_2 заповіла ОСОБА_1 (а.с.34).

Згідно заповіту від 03.02.1994 ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_4 2/5 житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 35).

Рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівськкої області від 01.06.2005, яке набрало законноїсили 04.07.2005, ОСОБА_1 визначено додатковий строк для прийняття спадщини після ОСОБА_3 терміном три місці (а.с. 36 на звороті).

ОСОБА_1 25.07.2005 подано заяву нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом та 11.01.2006 йому видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно - 3/5 частини житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с.33, 48).

Як вбачається з постанови Чернігівського апедяційного суду від 10.03.2021 у справі №740/3305/2020 ( а.с. 62) за позовом ОСОБА_9 до Ніжинської міської ради, ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, судом встановлено, що рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 03.11.2009, яке набрало законної сили, ОСОБА_10 визначено додатковий строк терміном 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подачі заяви до Ніжинської міської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Матеріали справи не містять відомостей щодо прийняття ОСОБА_4 спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

05.12.2017 ОСОБА_1 подав нотаріусу заяву, у якій вказав, що спадщину після ОСОБА_3 він прийняв та просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на частину будинку АДРЕСА_2 (а.с.52).

В матеріалах спадкової справи до майна померлої ОСОБА_3 міститься довідка від 08.12.2017 №3281 вуличного комітету, підпис голови якого засвідчений начальником відділу роботи з ОСН та ВПО виконовчого комітету Ніжинської міської ради, видана ОСОБА_1 , згідно з якою померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 . На день смерті склад сім"ї був: ОСОБА_1 - племінник (а.с. 52 на звороті).

Згідно з довідкою виконовчого комітету Ніжинської міської ради від 24.06.2022 №01.1-15/6-818 інформацію у довідці від 08.12.2017 №3281 про те, що на день смерті до складу сім`ї ОСОБА_3 входив ОСОБА_1 - племінник, зазначено помилково.

Вчинення нотаріальної дії - видачу ОСОБА_1 свідоцтва про правона спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 нотаріальною конторою зупинено до вирішення у суді справи за позовом ОСОБА_9 про визнання за ним права власності на спірну частину будинку за набувальною давністю, про що повідомлено ОСОБА_1 листом від 16.03.2018 вих. № 59 (а.с. 60).

Представником ОСОБА_1 13.08.2019 подано нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину будинку АДРЕСА_2 (а.с.60 на звороті).

Постановою в.о. державного нотаріуса Ніжинської міської державної нотаріальної контори Чернігівської області від 19.08.2019 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/5 частки житлового будинку в АДРЕСА_2 , у зв"язку з наявністю спору про право стосовно спадкового будинку, який перебуває на розгляді у суді (а.с. 61 на звороті).

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Ніжинської міської ради, ОСОБА_1 про визнання права власності на спірні 2/5 частки будинку за набувальною давністю у справі №740/3305/20 відмовлено постановою Чернігівського апеляційного суду від 10.03.2021 (а.с.62-66).

Ніжинською міською державною нотаріальною конторою 20.08.2021 за вих. №104 ОСОБА_1 повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну частку будинку немає можливості через наявність самочинних прибудов (а.с. 9).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України).

Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 12 ЦПК України).

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК України).

Як убачається із матеріалів справи, за життя ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_4 2/5 належного ОСОБА_3 житлового будинку АДРЕСА_2 , а ОСОБА_1 - 3/5 цього житлового будинку. Спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкоємці за заповітом ОСОБА_4 та ОСОБА_1 у встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк з часу відкриття спадщини її не прийняли. Додатковий строк для прийняття спадщини був визначений судом як ОСОБА_1 , який в його межах спадщину за заповітом на 3/5 частки будинку прийняв, так і ОСОБА_4 , яка в його межах спадщину за заповітом на 2/5 частки будинку не прийняла.

Відтак, у зв`язку із неприйняттям ОСОБА_4 спадщини за заповітом на 2/5 частки будинку, у відповідності до ч. 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування за законом одержали особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу, тобто спадкоємці за законом у порядку черговості, жоден з яких упродовж встановлених ч. 2 ст. 1270 ЦК України трьох місяців з моменту неприйняття ОСОБА_4 спадщини за заповітом, не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, та жоден з яких не вважається таким, що прийняв спадщину на підставі ч.3 ст. 1268 ЦК України, у тому числі і ОСОБА_1 , оскільки постійно не проживав разом із ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, що слідує з наданих ним суду пояснень та підтверджується копією довідки виконавчого комітету Ніжинської міської ради від 08.12.2017 №3281 (а.с. 52 на звороті), згідно з якою померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 , тоді як відповідно до відомостей паспорту громадянина України ОСОБА_1 місце його проживання за цією адресою зареєстровано тільки 27.07.2010 (а.с. 4 на звороті). Інформацію ж у довідці від 08.12.2017 №3281 про те, що на день смерті до складу сім`ї ОСОБА_3 входив ОСОБА_1 - племінник, зазначено помилково, про що надано довідку виконовчого комітету Ніжинської міської ради від 24.06.2022 №01.1-15/6-818, та внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_9 про надання ОСОБА_1 нотаріусу завідомо підробленого документу довідку від 08.12.2017 №3281.

Крім того, про те, що ОСОБА_1 не прийняв спадщину на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України свідчить і рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 01.06.2005, яким ОСОБА_1 було визначено додатковий строк для прийняття спадщини після ОСОБА_3 (а.с. 36 на звороті), оскільки у разі прийняття ОСОБА_1 спадщини після ОСОБА_3 постійним спільним проживанням з нею на час її смерті не поставало б необхідності у травні 2005 року звертатися до суду і доводити існування поважних причин пропуску прийняття спадщини.

Доводи позивача ОСОБА_1 про те, що він постійно проживав на час смерті з спадкодавцем ОСОБА_3 суд відхиляє за їх недоведеністю, так як матеріали справи не містяться доказів таких обставин, відомостей про встановлення такого факту судом в іншій справі не надано, а наявні у справі дані про зареєстроване місце проживання позивача на час відкритя спадщини такі твердження спростовують.

Отже, позивачем не доведено, що він у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 .

Заява ж про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 за законом подана у 2017 році, тобто після спливу встановлених ч. 2 ст. 1270 ЦК України трьох місяців з моменту неприйняття ОСОБА_4 спадщини за заповітом. Доказів про визначення судом позивачу додаткового строку для прийняття спадщини за законом позивачем ОСОБА_1 не надано.

Крім того, третя особа ОСОБА_2 заперечує належність позивача до кола спадкоємців за законом, зазначаючи про недоведеність його родинних відносин з спадкодавцем ОСОБА_3 .

Для підтвердження, що ОСОБА_3 є рідною тіткою позивача ОСОБА_1 необіхдно встановити, що ОСОБА_3 та матір чи батько позивача походять від одних батьків, чи одного з батьків.

У матеріалах справи наявні копія свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 , де матір"ю записана ОСОБА_11 , копія свідоцтва про шлюб ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , якій після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_14 , копія свідоцтва про народження ОСОБА_13 , де батьками записані ОСОБА_15 та ОСОБА_16 (а.с.54).

У справі міститься копія витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шллюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, згідно з яким ОСОБА_17 зареєструвала шлюб з ОСОБА_18 та їй присвоєно прізвище Наймушина (а.с. 55).

Документів про батьків ОСОБА_3 суду не надано, що позбавляє можливості переконатися у родинних відносинах її та батьків позивача, зокрема матері позивача. Відомостей про те, що судом був встановлений факт того, що ОСОБА_3 є рідною тіткою позивавча, не надано.

За таких обставин, враховуючи вищевикладе, у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_3 слід відмовити.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача.

Відповідно до частин першої - шостої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Судові витрати третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, стягуються на її користь із сторони, визначеної відповідно до вимог цієї статті, залежно від того заперечувала чи підтримувала така особа заявлені позовні вимоги (ч. 12 ст. 141 ЦПК України).

Так, третьою особою на підтвердження понесених витрат на правову допомогу надано договір про надання правничої допомоги, укладений 01.09.2021 між ним та адвокатом Семенок В.І., опис виконаних робіт та розрахунок гонорару від 28.07.2023 та квитанції до прибуткового касового ордера від 01.09.2021 за №1/9/21 про прийняття коштів від ОСОБА_2 в сумі 8000 грн за договором від 01.09.2021, та від 27.07.2023 за №1/9/21 про прийняття коштів від ОСОБА_2 на суму 3000 грн за договором від 01.09.2021.

Наявність документального підтвердження витрат на правничу допомогу та їх розрахунок є підставою для задоволення вимог про відшкодування таких витрат третьої особи, яка проти позову заперечувала, при ухваленні рішення про відмову у задоволенні позову, у відповідності до ч. 2 ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи кількість і зміст поданих представником третьої особи процесуальних документів, затрачений час на участь у судових засіданнях, суд, вважає за необхідне стягнути на користь третьої особи витрати на правничу допомогу у сумі 11 000 грн, ураховуючи, що позивач не заявив клопотання про зменшення витрат третьої особи на оплату правничої допомоги, про неспівмірність витрат на оплату правничої допомоги адвоката та не надав суду відповідних доказів.

Керуючись ст.81, 141, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Ніжинської міської ради Чернігівської області про визнання за ним права власності на 2/5 частки житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_3 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 витрати на правничу допомогу в сумі 11 000 (одинадцять тисяч) гривень 00 коп.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 04 серпня 2023 року.

Суддя І.М. Карпусь