Справа № 643/367/23
Провадження № 2/643/295/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бломберус С.А.,

представника позивача: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

3. ОСОБА_4

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради (далі - відповідач), в якому просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що ОСОБА_5 був її рідним дядьком та за життя склав заповіт, за яким все майно заповів позивачу. Проте, позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а 24.02.2022 року у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України було запроваджено воєнний стан. Через активні бойові дії на території м. Харкова позивач разом з власною дитиною з метою збереження життя та здоров`я був вимушений виїхати для тимчасового проживання у с. Дружба Могилів-Подільського району Вінницької області. Внаслідок відкритої збройної агресії нотаріуси та нотаріальні контори не працювали у штатному режимі, прийом громадян був обмежений. Також мали місце труднощі в отриманні лікарського свідоцтва про смерть та свідоцтва про смерть спадкодавця. У зв`язку з цим позивач вирішив звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.01.2023 відкрито провадження у справі № 643/367/23, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 13.02.2023 року.

13.02.2023 року підготовче засідання було відкладено на 01.03.2023 року.

27.02.2023 року до суду надійшло клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01.03.2023 відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України продовжено строк підготовчого провадження у справі № 643/367/23 на тридцять днів, в порядку ст. 84 ЦПК України витребувано додаткові докази у справі, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 29.03.2023 року.

21.03.2023 року від Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради надійшли витребувані документи.

29.03.2023 року підготовче засідання було відкладено на 17.04.2023 року за клопотанням представника позивача.

31.03.2023 року від Першої Харківської державної нотаріальної контори надійшли витребувані документи.

14.04.2023 року представником позивача подано клопотання про заміну неналежного відповідача - Харківську міську раду на належних відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17.04.2023 відкладено підготовче засідання на 15.05.2023 року, клопотання про заміну неналежного відповідача - Харківську міську раду на належних відповідачів задоволено частково, на підставі ст. 51 ЦПК України замінено неналежного відповідача - Харківську міську раду на належних відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в іншій частині клопотання - відмовлено.

11.05.2023 року до суду надійшли заяви від ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання позовних вимог ОСОБА_1 та розгляд справи за їх відсутності.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15.05.2023 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.06.2023 року.

23.06.2023 року судове засідання відкладено на 28.07.2023 року у зв`язку з неявкою сторін.

У судовому засіданні 28.07.2023 року представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позові.

У судове засідання 28.07.2023 року відповідачі не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Частиною 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав для відкладення судового засідання, передбачених ст. 223 ЦПК України, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи, що відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, подали заяви про визнання позову та розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідачів.

Заслухавши пояснення представника позивача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

22.02.2022 року помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть № 10-12/499-с/22 від 23.03.2022, довідкою про причину смерті від 23.03.2022 та свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 29.07.2022 Новобаварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

За життя ОСОБА_5 заповів все майно, рухоме та нерухоме, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить Заповіт, зареєстрований 01.11.2017 року в реєстрі за № 2456 на бланку НМТ 456720, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетовою К.В.

Станом на час розгляду справи вищезазначений заповіт є чинним, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 20.03.2023.

Перша Харківська міська державна нотаріальна контора повідомила, що спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не заводилась.

З інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова, вбачається, що разом з ОСОБА_5 на час смерті за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані відповідачі по справі.

09.01.2023 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на все майно по заповіту, посвідченого 02.11.2017 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетовою К.В. за № 2456, оскільки позивач разом з ОСОБА_5 на час смерті не проживав, заяву про прийняття спадщини протягом встановленого законом строку не подав, тобто пропустив строк для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК Україна).

Згідно зі ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.

Так, загальновідомим є факт того, що 24.02.2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу.

Територія Харківської області та м. Харкова з 24.02.2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами.

Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор.

Відповідно до Довідки № 515- позивач 18.04.2022 року був взятий на облік як внутрішньо переміщена особа, за адресою: АДРЕСА_2 .

На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по сьогоднішній день, що є загальновідомою обставиною, виїзд позивача у безпечне місце з метою збереження свого життя та здоров`я, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті рідного дядька за місцем її відкриття.

Наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати «свободу заповіту» як фундаментальний принцип спадкового права (постанова Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17). Під свободою заповіту слід розуміти, в тому числі, право заповідача на визначення майбутньої юридичної долі свого майна на свій розсуд.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючищо пропуск визначеного ст. 1270 ЦК України строку є незначним, приймаючи до уваги заяви відповідачів про визнання позову та з урахуванням свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини.

Разом з цим, достатнім додатковим строком для подання позивачем заяви про прийняття спадщини суд вважає строк у два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, оскільки заявлений позивачем строк у три місяці, в даному випадку позивачем жодним чином не обґрунтовано.

З огляду на вищевикладене, суд вважає заявлені позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з урахуванням наведеного.

Крім того, оскільки позивач у позовній заяві просив покласти судові витрати на нього і не вимагає відшкодування судових витрат, дотримуючись принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для вирішення питання щодо розподілу судових витрат між сторонами відповідно до ст. ст. 141, 142 ЦПК України.

Керуючись статтями 76, 81, 141, 264, 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

5. Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ).

6. Відповідачі:

ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_1 ).

ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_1 ).

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , АДРЕСА_1 ).

Повне рішення складено 07.08.2023 року.

Суддя Н.В. Новіченко