Провадження № 2/522/2667/23
УХВАЛА

01 серпня 2023 року

Приморський районний суд міста Одеси у складі :

головуючого судді - Науменко А.В.,

за участю секретаря судового засідання Звонецької І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву ОСОБА_1 , поданої її представником ОСОБА_2 21 березня 2023 року про призначення технічної експертизи документів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна.

21 березня 2023 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про призначення технічної експертизи документів. На вирішення експерта заявник просила поставити питання про 1) визначення приблизного часу створення документів, поданих ОСОБА_3 разом із заявою про зміну предмета зустрічного позову від 25 травня 2022 року на підтвердження правовідносин між ОСОБА_3 і приватним підприємством «Еко-Строй- Град» щодо замовлення і проведення ремонтних робіт у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 (а саме: договору підряду № 03/12-ОБ від 03.12.2012; прибуткового касового ордера № 10 від 03.12.2012; дефектного акту; договірної ціни; підсумкової відомості ресурсів; локального кошторису № 2-1-1; пояснювальної записки; прибуткового касового ордера № 11 від 10.12.2012; підсумкової відомості ресурсів за грудень 2012 року; акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2012 року; довідки про вартість виконаних будівельних робіт (та витрати) за грудень 2012 року; розрахунку загальновиробничих витрат по локальному кошторису № 2-1-1 (грудень 2012 року); прибуткового касового ордера № 2 від 09.01.2013; підсумкової відомості ресурсів за березень 2013 року; акту № 2 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2013 року; довідки про вартість виконаних будівельних робіт (та витрати) за березень 2013 року; розрахунку загальновиробничих витрат до локального кошторису № 2-1-1 (березень 2013 року); прибуткового касового ордера № 5 від 27.03.2013); 2) визначення типу принтера (копіювального апарата, багатофункціонального пристрою), на якому виготовлялись перелічені документи; 3) визначення періоду часу виконання рукописного тексту у перелічених документах; 4) встановлення відповідності дати, зазначеної на перелічених документах, періоду часу нанесення на них відтисків печатки. Заявник просила доручити проведення експертизи Одеському науково-дослідному інституті судових експертиз Міністерства юстиції України, для забезпечення проведення експертизи витребувати у ПП «Еко-Строй-Град» оригінали перелічених документів, на час проведення експертизи зупинити провадження у справі.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що категорично заперечує факт проведення ПП «Еко-Строй-Град» будь-яких ремонтних робіт у квартирі, щодо якої існує спір, у зв`язку з чим є підстави вважати, що документи на підтвердження таких робіт є сфальшованими.

Представник ОСОБА_1 та ОСОБА_4 адвокат Афанасьев А. О. у судовому засіданні підтримав заяву. Наполягав на її задоволенні. Не з`явився в судове засідання призначене 20 липня 2023 та на 01 серпня 2023 року, був сповіщений належним чином, звернувся до суду з заявою про відкладення розгляду справи та розгляд заяви про призначення експертизи просив розглянути за його відсутності.

У судовому засіданні призначеному на 01 серпня 2023 року представник ОСОБА_3 адвокат Цимбал С. Ю. заперечував проти задоволення заяви про призначення експертизи, не заперечував проти розгляду даного клопотання без участі позивача та його представника. В обґрунтування заперечень вказав на недобросовісну поведінку позивача та її представника під час розгляду справи в послідовності заявлених позицій та обгрунтувань щодо обставин справи. Вказав на неправдиві свідчення позивачки як свідка у судовому засіданні 21.06. 2023 року після того, як її представник ОСОБА_2 визнав, що в спільній квартирі проводився ремонт під час шлюбу. Вказав, що документи по яким заявлено клопотання про проведення експертизи були залучені до матеріалів справи в травні 2022 року у підготовчому провадженні з поданим зустрічним позовом, а клопотання про проведення експертизи заявлене стороною вже у судовому засіданні під час дослідження доказів в березні 2023 року. Звернув увагу на тому, що стороною позивача не заявлено та не обґрунтовано поважність причин та вимогу про поновлення строку розгляду клопотання про призначення експертизи в стадії розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

За приписами ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

На підставі викладеного та враховуючи усталену практику розгляду аналогічних клопотань суд констатує, що під час дослідження клопотання про призначення тієї чи іншої експертизи потрібно звернути особливу увагу на обґрунтування необхідності проведення експертизи. В обґрунтуванні призначення та проведення експертизи потрібно дослідити, які обставини або факти може підтвердити відповідна експертиза.

Крім того, вирішуючи питання про доцільність призначення експертизи в цивільній справі слід враховувати низку фактів:

1) Чи має значення для справи факт, який експерт має встановити.

2) Чи не доведений той чи інший факт іншими доказами, зібраними у справі.

3) Які реальні можливості тієї чи іншої судової експертизи.

Призначаючи судову експертизу, суд повинен чітко визначити предмет експертизи та обставини (предмету спору та доказування), що мають значення для справи та потребують встановлення із застосуванням спеціальних знань експерта. Саме правильне визначення предмету експертизи дозволяє суду вірно визначити коло питань, які слід поставити експерту. Разом з тим, формулюючи питання, суд повинен враховувати думки осіб, які беруть участь у справі, в першу чергу ініціатора проведення експертизи.

Розглянувши матеріали справи суд встановив, що позивач 16.06.2021 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя з зазначенням відповідного переліку майна та запропонованим порядком поділу з посиланням на відповідні норми права.

Первісний відповідач ОСОБА_3 18.08.2021 року звернувся до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 та її матері ОСОБА_4 з вимогами про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю з 2010 по 2012 рік, визнання договору дарування спірної квартири за адресою АДРЕСА_1 недійсним та визнання її об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Також у зустрічному позові визнані об`єктами спільного майна подружжя майно зазначене в первинному позові, але заявлені вимоги з альтернативним варіантом поділу майна.

Таким чином суд встановлює, що зазначена квартира за адресою АДРЕСА_1 стала предметом спору та доказування по справі за наслідком звернення ОСОБА_3 з зустрічним позовом, тобто з 18.08.2021 року.

Також суд звертає увагу, що у зустрічному позові відповідач ОСОБА_3 наполягав на обставинах, що після укладення шлюбу в травні 2012 року ремонт у вказаній спірній квартирі, яка була в непридатному для проживанні стані (від будівельників) проводився ремонт протягом 2012-2013 років ПП «Еко-Строй-Град» саме за замовленням ОСОБА_3 за його рахунок. Після закінчення ремонту подружжя вселились у вказану квартиру у 2013 році. З додатками до зустрічного позову була надана оцінка спірної квартири з фототаблицею її зовнішнього вигляду по кімнатам.

Таким чином, в предмет спору та доказування по справі на ряду з іншими вимогами входить дослідження підстави недійсності лише Договору дарування спірної квартири ОСОБА_1 на користь матері ОСОБА_4 .

Далі, 05 жовтня 2021 року відповідачем по зустрічному позову ОСОБА_1 (адвокатом Портною О.У.) подано відзив на зустрічно позовну заяву в якому остання наполягала, що спірна квартира придбана за гроші батьків, та є її особистою власністю придбаною до шлюбу. Щодо проведення ремонту у спірній квартирі протягом 2012-2013 років під час шлюбу вказала, що ця обставина не доведена та послалась на положення ст. 156 ЖК України. Також зазначила, що ОСОБА_3 був членом сім`ї власника квартири, користувався приміщеннями у зв`язку з чим зобов`язаний був брати участь по утриманню квартири та ремонту.

26 травня 2022 року первинним відповідачем подана заява про зміну предмета зустрічного позову яким без змін основних вимог завлений інший порядок поділу спільного майна подружжя. До даної заяви подані Договір підряду між ОСОБА_3 та ПП «Еко-Строй-Град» на ремонт спірної квартири та додатки до нього оформлені під час виконання вказаного Договору. Також до заяви подані висновки судово-будівельної та оціночної експертизи від 31.01.2022 року та 19.05.2022 року щодо встановлення ринкової вартості спірної квартири до ремонту та після ремонту до яких також додані фототаблиці зовнішнього вигляду квартири.

03 червня 2022 року наданий відзив відповідачем по зустрічному позову ОСОБА_4 (адвокатом Афанасьєвим А.О.)

У відзиві зазначено, що у зустрічному позові не доведені правові підстави для визнання права власності на частини спірної квартири, а інші вимоги щодо квартири є похідними, а тому не підлягають задоволенню. Також зазначено, що обґрунтування збільшення вартості квартири внаслідок грошових затрат не пов`язані з позовними вимогами, а тому у відзиві їм не надається правова оцінка.

15 червня 2022 року до справи ОСОБА_5 (Адвокат Портна У.О.) подані Заперечення про зміну зустрічного позову, зазначено, що у зустрічному позові відсутні будь-які посилення на норми матеріального права на підставі яких заявлено вимоги про визнання права власності на вказаної спірної квартири.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 15 червня 2022 року підготовче провадження закрито за наполяганням сторін та призначено справу до судового розгляду. Суд звертає увагу, що на судовому засіданні до закриття підготовчого провадження сторони на вимоги суду підтвердили остаточність редакцій первинного та зустрічного позову, та підтвердили про обізнаність несення ризиків здійснення чи нездійснення відповідних процесуальних дій та про обов`язок доказування у відповідності до положень ст. 12 ЦПК України.

На судовому засіданні 20 липня 2022 року сторони виступили зі вступними словами в яких підтримали раніше заявлені в письмових процесуальних документах позиції по справі щодо предмета спору та доказування.

21 березня 2023 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про призначення технічної експертизи документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Однак, подаючи заяву про призначення експертизи після закриття підготовчого провадження (15.06.2022 року) та тривалим розглядом справи по суті заявник не заявляє про наявність поважних причин та не просить поновити пропущений процесуальний строк для звернення з клопотанням про призначення експертизи.

Згідно з ч. 1, п. 10 ч. З ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільних справ, а розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства, поновлення строків вчинення процесуальних дій повинно мати достатньо обґрунтовані підстави.

Заявником не наведено вагомих причин, в силу яких заяву про призначення судової експертизи не могло бути подано нею у підготовчому засіданні. Суд бере до уваги, що копії документів, про недовіру до яких і необхідність їх експертної перевірки ОСОБА_1 заявила 21 березня 2023 року, були додані іншою стороною до заяви про зміну предмета зустрічного позову, поданої 25 травня 2022 року.

Виходячи зі змісту зазначеного вище обгрунтування підстав призначення експертизи і предмету розгляду експертизи (документи) суд встановлює, що сторона первинного позивача оспорює дійсність правочину, а саме Договору підряду № 03/12-ОБ від 03.12.2012 року укладеного між ОСОБА_3 та ПП «Еко-Строй-Град», а також документів, які є додатками до договору та оформленні в процесі його виконання.

Суд враховує, що на судовому засіданні 27 квітня 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Афанасьєв А.О. підтвердив раніше сформульовану позицію по справі, що ремонт спірної квартири проводився під час шлюбу та за спільні кошти подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_3 . Крім того, на цьому ж засіданні адвокат Афанасьєв А.О. заявив, що звертався з запитом до ОНДІСЕ, та йому надана відповідь, щодо вартості 238 грн. однієї експертної години та потреби від 40 експерт годин на один документ, але підтверджень цього звернення і відповіді не надав. В свою чергу представник первинного відповідача ОСОБА_6 зазначив, що проведення такого роду експертизи є дуже вартісною, більше 40000,00 грн. за один документ, в зв`язку з чим наполягав на отриманні підтвердження спроможності позивача за первісним позовом здійснити оплату експертизи у разі її призначення.

В зв`язку з чим суд звернув увагу сторін, що в клопотанні про призначення експертизи позивач ОСОБА_1 не підтвердила письмово обов`язок сплати за експертизу, тому суд роз`яснив, що остаточне клопотання про призначення експертизи буде розглянуто за наявності у суду оригіналів досліджуваних документів та підтвердження заявником виконання обов`язку по сплаті вартості експертизи.

На судовому засіданні 09 червня 2023 року у зв`язку з виникненням питань про обставини яких адвокат Афанасьєв А.О. не був обізнаний, суд зобов`язав явку безпосередньо ОСОБА_1 у судове засідання, про що адвокат Афанасьєв А.О. наголосив, що остання прийде в судове засідання та надасть пояснення у якості свідка.

На судовому засіданні 21 червня 2023 року позивач ОСОБА_7 надала пояснення у якості свідка та відносно спірної квартири заявила, що квартира зображена в фототаблицях наданих позивачем по зустрічному позові в 2021 та 2022 році за зовнішнім виглядом не є її квартирою. Ремонт в квартирі був проведений первиною будівельною компанією, від якої вона отримала квартиру у жилому стані у вересні 2011 року, тобто до шлюбу.

Також на цьому засіданні щодо можливості сплати за проведення експертизи остання відповіла суду, що грощі знайде. Однак суд зазначає, що після данного засідання стороною позивача не був підтверджений обов`язок та можливість сплати за проведення експертизи.

Крім того, виходячи з наведеного суд вказує, що заявником в заяві про призначення експертизи не обґрунтовано, яким чином її обізнаність про факти проведення або непроведения ПП «Еко-Строй-Град» описаних у відповідних документах ремонтних робіт у квартирі на підставі Договору підряду пов`язана саме зі стадією вивчення судом матеріалів справи і перевірки їх доказами.

Процесуальний закон передбачає окрему стадію подання доказів, заяв та клопотань учасниками процесу та окрему стадію дослідження судом доказів.

Відсутність правовідносин у ОСОБА_3 з ПП «Еко-Строй-Град» на підставі правочину - Договору підряду та невиконання зафіксованих у додатках до Договору підряду (документах ремонтних робіт) на що посилається заявник, мали бути очевидними для ОСОБА_1 з моменту ознайомлення з обгрунтуванням зустрічного позову та змістом наданих до нього документів, а не з моменту огляду їх оригіналів.

Суд вказує, що заявник не пояснює чому саме під час вивчення судом доказів та огляду оригіналів документів у ОСОБА_1 тільки тоді виник висновок про «сфальшованість» зазначеного вище Договору підряду та додатків до нього, тобто про недійсність вказаного правочину.

Крім того, судом взято до уваги процесуальну поведінку ОСОБА_1 , яка, заперечуючи виконання у квартирі ремонтних робіт за «сфальшованим» Договором підряду та додатках, щодо яких подано заяву про їх експертизу, не надала доступу до цієї квартири для проведення її огляду, здійснення перевірки зовнішнього вигляду та стану приміщень, їх фотографування та відеозапису відповідно до ухвал суду від 03.07.2023 та від 20.07.2023. Відповідний огляд квартири міг би підтвердити непроведения у ній ремонтних робіт, які заперечуються заявником, та відповідний вигляд квартири на якому наполягала ОСОБА_1 . Всупереч власному твердженню у судовому засіданні 21.06.2023 року про готовність надати квартиру до огляду за ухвалою суду, ОСОБА_1 не надала доступ ані суду, ані іншій стороні у справі, при цьому відмовилась надати свою фотофіксацію спірної квартири.

Верховний суд у справі №910/19179/17 застосував принцип «естопель», тобто принцип, який означає категоричне заперечення такої поведінки сторони в процесі, якою вона перекреслює те, що попередньо було нею визнано в цьому та/або іншому судовому процесі. Принцип «естопель», зокрема, застосовано в практиці Європейського суду з прав людини («Хохліч проти України», заява №41707/98; «Рефаг парті зі (Партія добробуту) Туреччини та інші проти Туреччини, заяви №№41340/98, 41342/98, 41344/98 ), він підлягає застосуванню і українськими судами.

Доктрина «естопель» (з англ. estoppel відхилення, від estop позбавляти права заперечення) бере походження з англосаксонської системи права і базується на принципах добросовісності і послідовності. За своєю природою це прояв загального принципу недопустимості зловживання правом. Сторона, яка вчиняє дії або робить заяви у спорі, що суперечать тій позиції, яку вона займала раніше, не повинна отримати перевагу від своєї непослідовної поведінки.

Суд звертає увагу, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання якими не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України). Суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 03.06.2020 року в справі № 318/89/18 зроблено висновок, що зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах. Крім того, у цій постанові зазначено, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова в захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, які вигідні особі, все ж таки можуть існувати. Суд звертає увагу сторін, що процесуальним законодавством не визначено безпідставне заявлення клопотання про призначення експертизи як зловживання процесуальними правами, однак такий спосіб затягування судових процесів безумовно можна віднести до процесуальних зловживань. Періодично такий інструмент зустрічається у судовій практиці. Однією із ознак призначення експертизи з метою затягування розгляду справи є намагання сторони призначити експертизу для встановлення обставин які не відносяться до предмету спору і доказування. Як визначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Згідно ст. 204 ЦК України «Презумпція правомірності правочину» - Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Як вище встановлено, недійсність, з будь-яких підстав, Договору підряду № 03/12-ОБ від 03.12.2012 року укладеного між ОСОБА_3 та ПП «Еко-Строй-Град», а також документів, які є додатками до договору та оформленні в процесі його виконання не є спірним відповідно до вимог сторін та не входить до предмету спору та доказування. Таким чином клопотання про призначення зазначеної експертизи як спосіб доказування недійсності зазначеного правочину не сприяє встановленю наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи та не буде належним доказом по справі, тому що не містить інформації щодо предмету доказування по справі (ст. 76, 77 ЦПК України).

На думку суду, звернення позивача з клопотанням про проведення експертизи на вказаній стадії процесу створює негативний вплив на динаміку цивільного процесу у даній справі шляхом невиправданого зволікання.

Суд зазначає, що в умовах широких процесуальних можливостей учасників процесу недопустимим є пасивна поведінка суду при вирішенні будь-яких клопотань, якщо їх задоволення призведе до відсутності фактичної рівноправності сторін та традицій змагальності. В такому випадку можуть скластися сприятливі умови для зловживань процесуальними правами. Недопустимим є використання сторонами механізмів судового захисту, що призводить до порушення прав та інтересів інших осіб, адже це суперечить публічним інтересам з організації ефективного та справедливого судового процесу..

Суд має обов`язок забезпечувати своєчасний розгляд цивільної справи шляхом своєчасним і добросовісним виконанням власних повноважень і контролем за належним виконанням учасниками цивільного процесу їхніх процесуальних обов`язків, а також не зловживанням цивільними процесуальними правами особами, які беруть участь у справі

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про призначення технічної експертизи.

Керуючись ст.ст. 102, 103, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої її представником ОСОБА_2 21 березня 2023 року про призначення технічної експертизи документів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Науменко

Повний текст ухвали складено 04.08.2023 року.

Суддя А.В. Науменко