Провадження №2-з/359/78/2023
Справа №359/7213/23
УХВАЛА

Іменем України

09 серпня 2023 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2023 року ОСОБА_1 , діючи від імені та в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду з вказаною заявою, якою просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представник заявника ОСОБА_1 вказав на те, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений договір позики. Станом на час звернення до суду з даною заявою ОСОБА_3 не повернув суму боргу, яка становить 10448 доларів США 67 центів. Заявник зазначив, що вжиття заходів забезпечення позову є необхідним у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 може в будь-який час безперешкодно реалізувати належне йому нерухоме майно житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . У випадку відчуження даного нерухомого майна може призвести до суттєвого ускладнення виконання рішення суду та до повної неможливості виконання рішення суду, постановленого на користь позивача.

За правилами ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Тому, розгляд заяви про забезпечення позову проводиться судом без виклику учасників справи.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову, суд дійшов до наступних висновків.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до положення п.3 ч.1 ст.152 ЦПК України заява про забезпечення позову, подана до суду після відкриття провадження у справі подається до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Встановлено, що ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 серпня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі №359/7213/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно з п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У відповідності до вимог ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України саме на заявника покладається обов`язок доведення тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Всупереч цьому, суд позбавлений можливості перевірити співмірність заходів забезпечення позову, які ОСОБА_2 просить вжити, відносно ціни пред`явленого позову у розмірі 10448 доларів США 67 центів. Оскільки, заява про забезпечення позову не містить відомостей про вартість нерухомого майна, на яке заявник просить накласти арешт. В той час як судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За змістом правового висновку Верховного суду, викладеного у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц, заява про забезпечення позову повинна бути обґрунтованою, а доводи, викладені в ній свідчити про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому.

Разом з цим, заявником не наведено посилань на те, що існують обставини, які свідчать про реальну можливість відчуження відповідачем спірного нерухомого майна на користь третіх осіб.

Так, в заяві про забезпечення позову міститься лише посилання на диспозицію норми ст.149 ЦПК України про те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Однак відсутні відповідні докази, які дають підстави вважати обґрунтованим припущення про те, що ОСОБА_3 має намір або здійснює дії, спрямовані на відчуження належного йому нерухомого майна.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову заявником не доведено намірів відповідача відчужити нерухоме майно або вчинити інші дії з наміром перешкодити виконанню рішення суду. Посилання в заяві лише на потенційну можливість ухилення ОСОБА_3 від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову.

З огляду на ці обставини в сукупності, суд вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову належить відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 та ч.2 ст.149, п.3 ч.1 ст.150, п.1 ч.1 ст.152, ч.1 ст.153 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський