Справа 279/2125/23
Номер провадження 2/279/263/21
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
"07" серпня 2023 р.
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :
головуючого судді Коваленко В.П.
секретаря Зубкової І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк « Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою від 18 травня 2023 року справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відзиву або заперечень до суду не надійшло.
Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку , що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.
Так, відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним(стаття 1055 ЦК України).
Як встановлено судом, що 17 квітня 2014 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву про приєднання до умов і правил надання банківських послуг, відповідно до якої АТ КБ «ПриватБанк» надав їй кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. (а.с.15) На підтвердження позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» надано копію анкети-заяви , відповідно до якої відповідач приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ КБ « ПриватБанк».
Відповідно до змісту анкети-заяви споживач погодився з тим, що зазначена заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складають договір про надання банківських послуг, але не конкретизовано яка саме редакція Умов та Правил надання банківських послуг погоджена споживачем.
Як видно з довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки відповідача(а.с.13) розмір кредитного ліміту Банком змінювався: останній раз 5.11.2020 кредитний ліміт зменшено до 0,00 грн.
Звертаючись до суду з позовом, банк зазначив, що на підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил, яка підписана сторонами, а також Умов та Правил, які погоджені з відповідачем, між АТ КБ «ПриватБанк» та відповідачем укладено кредитний договір у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку.
На підтвердження заявлених позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» надало анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил, яка підписана сторонами; розрахунок заборгованості за кредитним договором; витяг з Умов та Правил надання банківських послуг.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту , стягнути складові його повної вартості.
Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 17.04.2014, посилався на Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, як невід`ємну частину спірного договору.
Однак, на думку суду , долучені до позовної заяви Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, якими передбачено, зокрема, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, - відповідачем не підписані.
Матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг з Умов розуміла відповідач та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи заяву позичальника про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку.
Як видно з анкети-заяви №б/н від 17.04. 2014 , крім паспортних даних відповідача, також зазначена валюта: гривня; базова процентна ставка за кредитом в розмірі 3 % на місяць; номер кредитної картки (а.с.15).
Відповідно до частини першої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив стягнути заборгованість за простроченими відсотками, відповідно до розрахунку заборгованості.
Відповідно до частини другої статті 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 («Позика») глави 71 («Позика. Кредит. Банківський вклад»), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
За умовами договору сторони погодили базову процентну ставку за кредитом в розмірі 3 % на місяць із розрахунку 360 днів в році, строк дії кредитного ліміту, який відповідає дії карти.
З матеріалів справи видно, що термін дії картки, яка перевипускалася, що підтверджується матеріалами справи, 01/2023 року.(а.с.14)
З позовом до суду позивач звернувся у квітні 2023 року, тобто після закінчяення строку дії картки.
Відтак, у межах строку кредитування (дії кредитної карти) відповідач мав, зокрема, повертати позивачеві кредит і сплачувати проценти періодичними (щомісячними) платежами кожного місяця. Починаючи з січня 2023 року, відповідач мала обов`язок незалежно від пред`явлення вимоги позивачем повернути всю заборгованість за договором, а не вносити її частково періодичними платежами.
Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування.
Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження №14-10цс18) право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за кредитним договором припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України.
Відтак, судом встановлено, що відповідно до розрахунку заборгованості банк не мав підстав нараховувати відсотки після закінчення строку дії карти (після січня 2023 року).
Згідно ч. ч. 1, 5, 6ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Отже, звертаючись до суду з позовом АТ КБ «ПриватБанк» довів факт отримання кредитної карти ОСОБА_1 та користування нею, також банк довів право на стягнення простроченого тіла кредиту, однак в силу відсутності правових підстав нарахування відсотків після закінчення строку дії карти, у вказаний позивачем період, що підтверджено випискою по рахунку відповідача, суд приходить до висновку про відмову в стягненні заборгованості за простроченими відсотками .
Судовий збір суд стягує з відповідача пропорційно до суми задоволеного позову 81.77 %. що становить 2194,71 грн.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст.525, 1050, 1054 ЦК України ст. ст. 263-265, 268, 280,282 ЦПК України,
Позовні вимоги задовольнити частково .
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Коростенського
міськрайонного суду В.П.Коваленко
Копія : З оригіналом згідно