Справа № 466/8079/23
Провадження № 2-н/466/2117/23
У Х В А Л А

про відмову у видачі судового наказу

03 серпня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Львова Глинська Д.Б. ознайомившись із заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи-11а» про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за житлово комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В :

02 серпня 2023 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи -11а» звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за житлово комунальні послуги.

Розглянувши надані матеріали, приходжу до висновку, що слід відмовити у видачі судового наказу виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 160 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 23.12.2011 року, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги (п.3 ч.1 ст.96 ЦПК України), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

У цьому випадку може бути видано судовий наказ про стягнення не лише суми заборгованості, але й про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. Для їх стягнення суду має бути додано документи, що чітко підтверджують їх розрахунок (у тому числі й розрахунок щомісячних нарахувань), при цьому визначений розмір не потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

У заяві про видачу судового наказу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи -11а» просить солідарно стягнути з боржників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість за житлово комунальні послуги, які виникли за адресою: АДРЕСА_1 та зазначає, що боржники є власниками квартири за цією адресою. Однак, заявник не надає належних та допустимих доказів, якими обгрунтовані ці твердження.

Так, із Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна від 29 червня 2023 року, вбачається, що власником квартири АДРЕСА_2 , є ОСОБА_1 . Заявник не надає доказів, що ОСОБА_2 є власником (співвласником) квартири або зареєстрований за вказаною вище адресою .

Крім цього, заявником не надано жодних доказів про те, що саме боржник ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 отримав дані послуги.

Дані обставини перешкоджають розгляду заяви по суті та видачі судового наказу в частині вимог до ОСОБА_2 .

Пунктом 9 Постанови Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» передбачено, що питання наявності спору про право вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви.

Відповідно до п. 10 вищевказаної Постанови норми ЦПК України не передбачають можливості часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, оскільки він видається лише за умови безспірності вимог.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Таким чином, із заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається виникнення права грошової вимоги на заявлені до стягнення суми заборгованості, а тому у видачі судового наказу належить відмовити.

Виходячи з наведеного, вважаю, що необхідно відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи-11а» у видачі судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за житлово комунальні послуги.

Керуючись ст. ст.160, 162, 165, 167 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи-11а» у видачі судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за житлово комунальні послуги.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Копію ухвали направити заявнику Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Мазепи-11а» на адресу, зазначену у заяві про видачу судового наказу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) через Шевченківський районний суд м. Львова.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Суддя: Д. Б. Глинська