Справа №: 343/1919/23
Провадження №: 2/0343/519/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 серпня 2023 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області Монташевич С.М., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , яка є громадянкою України та зареєстрована у АДРЕСА_1 , звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, який зареєстрований 07.12.2019 в естонській установі реєстрації актів цивільного стану - Управою Волості Пильва, про що складено довідку про шлюб № 371-2019/783.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Як вбачається з положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч викладеним нормам, викладаючи обставини, якими позивачка обгрунтовує свої вимоги, вона не надає докази, які їх підтверджують. Так, у поданій позовній заяві ОСОБА_1 вказує на те, що уклала шлюб з громадянином Естонської Республіки Мустіяновичем ОСОБА_3 . Однак з доданих до позову документів не вбачається посилання на докази, які підтверджують, що відповідач є громадянином Естонської Республіки, тобто є особою з іноземним елементом, та що ОСОБА_4 , який зазначений у довідці про шлюб, є ОСОБА_2 , оскільки у вказаній довідці по батькові особи відсутнє.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 Закону України "Про міжнародне приватне право", правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Подружжя, яке не має спільного особистого закону, може обрати право, що буде застосовуватися до правових наслідків шлюбу, якщо подружжя не має спільного місця проживання або якщо особистий закон жодного з них не збігається з правом держави їхнього спільного місця проживання.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" № 11 від 21.12.2007, позов про розірвання шлюбу з особою, яка не має в Україні місця проживання або місце проживання якої невідоме, може пред`являтися за місцем знаходження майна відповідача, або за останнім відомим місцем його проживання чи перебування (ч. 10 ст. 110 ЦПК), а у випадку, коли з позивачем проживають його малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача - за місцем проживання позивача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за місцем проживання будь-кого з них (ч. 2 ст. 110 ЦПК). У разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими ст. 110 ЦПК.

Згідно із ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Згідно з ч. 10 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Позивачка вказує про спільне проживання з відповідачем в Україні, зазначаючи останнє відоме місце проживання останнього: АДРЕСА_1 , однак не надає жодного доказу на підтвердження того, що вказане місце його проживання було зареєстровано у встановленому законом порядку. Відомості про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 за вказаною адресою у Єдиному державному демографічному реєстрі також відсутні.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 Закону України "Про міжнародне приватне право", суди розглядають будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача.

Відомості про те, що сторони передбачали своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України також відсутні.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ЦПК України, а саме: надати докази, які підверджують приналежність ОСОБА_2 до громадянства Естонської Республіки чи іншої іноземної держави, а також вказують на його анкетні дані (в частині по батькові), належні докази на підтвердження останнього відомого зареєстрованого місця проживання або перебування відповідача, в тому числі яке свідчило б про те, що спір територіально відноситься до Долинського районного суду Івано-Франкіської області. В іншому випадку позивачці слід долучити до позову угоду про визначення сторонами підсудності даного позову судам України для подальшого визначення питання підсудності з урахуванням зареєстрованого місця проживання чи перебування відповідача.

Якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що у разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Копію даної ухвали направити позивачці по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Долинського районного суду С. М. Монташевич