Справа № 932/8530/21
Провадження № 2/175/252/22
"04" липня 2023 р. смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря Бартківа В.Т., розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,
В провадженні судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Новік Л.М. перебувала цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.
На підставі розпорядження керівника апарату Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 24.03.2023 року з причини відсторонення від здійснення правосуддя судді Новік Л.М., проведено повторний автоматизований розподіл справи №932/8530/21 (провадження 2/175/252/22).
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2023 року справу №932/8530/21 передано у провадження судді Журавель Т.С.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30.03.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання по справі.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23.05.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судове засідання учасники справи не з`явилися. Представник позивача через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовну заяву підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Також зазначив, що відповідач ОСОБА_1 неодноразово надсилав клопотання про відкладення судового засідання, проте жодного разу не з`явився, ніяких письмових заперечень не подавав, у зв`язку з чим зловживає своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_2 про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі «Судова влада України». Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило.
Відповідач ОСОБА_1 про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки. З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що ОСОБА_1 судову повістку про виклик отримав 20.06.2023 року. 28.06.2023 року через канцелярію суду ОСОБА_1 подав заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з необхідністю додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі.
Суддя звертає увагу на те, що станом на 04.07.2023 року відповідач так і не подав письмових пояснень та будь-яких доказів по справі. При цьому у поданому клопотанні відповідачем не обґрунтовано, чому не були подані докази та заперечення ще на відповідній стадії. Також 18.05.2023 року ОСОБА_1 подавав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю ознайомитися з матеріалами справи, проте до суду так і не з`явився, з матеріалами справи не ознайомлювався.
Крім того, суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_1 вже неодноразово подавав клопотання про відкладення судових засідань, обґрунтовуючи їх тим, що знаходиться поза межами міста, країни, проте жодних доказів на підтвердження цього також суду не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
З урахуванням вищенаведеного, суд доходить висновку, що відсутні підстави для відкладення розгляду справи, оскільки відповідачі належним чином повідомлені про дату судового засідання, а заява відповідача ОСОБА_1 є необґрунтованою, у зв`язку з чим суд вважає причину неявки відповідача ОСОБА_1 неповажною.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04.07.2023 року постановлено провести заочний розгляд справи.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У випадку порушення зобов?язань за кредитним договором, ОСОБА_1 сплачує банку відсотки за користування кредитом у подвійному розмірі на місяць, нараховані від суми непогашеної в строк заборгованості за кредитом.
Відповідно до п. 7.2. кредитного договору, для виконання даного договору банк відкриває позичальникові рахунок НОМЕР_1 для зарахування коштів, спрямованих на погашення заборгованості по кредиту, відсоткам, винагороді та іншим платежам.
Згідно п. 7.3., забезпеченням виконання позичальником зобов`язань за даним договором виступає іпотека квартири: однокімнатна квартира в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
В забезпечення виконання зобов`язання було укладено договір поруки DNR0GK00000358/1 від 27.03.2007 року, відповідно до якого поручителем перед кредитором за виконання ОСОБА_1 зобов`язань за кредитним договором став ОСОБА_2 .
Відповідно до договору факторингу №1 від 01.11.2007 року, ЗАТ КБ «ПриватБанк» відступає ЗАТ «Акцент-Банк» у повному обсязі права вимоги до боржників.
Згідно до п. 1 договору факторингу ЗАТ КБ «ПриватБанк» здійснює відступлення прав витребування на свою користь платежів по кредиту, комісії, процентам, винагородам та іншим неустойкам. Здійснюється також відступлення прав вимоги, що випливають з договорів на отримання на свою користь від боржників платежів по кредиту, відсоткам за його користування, комісіям,винагородам, інших платежів, неустойки (штрафу, пені), права на отримання яких виникає після укладання цього договору, до повного виконання зобов?язань боржником та інших прав у повному обсязі
Відповідно до п. 3 договору факторингу ПАТ КБ «ПриватБанк» також здійснює відступлення прав вимог за договорами які забезпечують виконання забов 'язань боржника перед ПАТ КБ «ПриватБанк», які зазначені до договору факторингу №1 від 01.11.2007 року.
На підставі рішення загальних зборів акціонерів від 14.05.2009 року було змінено тип Банку з Закритого акціонерного товариства «Акцент-Банк» на Публічне акціонерне товариство «Акцент-Банк».
25.04.2014 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ПАТ «Акцент-Банк» було укладено додаткову угоду до договору факторингу №1 від 01.11.2007 року.
Судом встановлено, що на даний час кредитором за кредитним договором № DNROGK00000358 від 27.03.2007 року та договором забезпечення є АТ КБ «ПриватБанк».
Судом встановлено, що позивач свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту.
Відповідач у свою чергу не надав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору.
Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
У відповідності до ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання не допускається.
Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даним Договором.
Відповідно до ст. 628 ЦК України Договір, що укладається між Банком та клієнтом є змішаним договором, в якому містяться елементи різних договорів, в тому числі але не виключно: договору банківського рахунка; договору про споживчий кредит.
Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Статтею 1050 ЦК України передбачено, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів.
Частиною 1 ст. 553 ЦК України передбачено, що за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
Дослідивши встановлені фактичні обставини у справі, оцінивши докази, суд доходить висновку, що оскільки ОСОБА_1 свої договірні зобов`язання за кредитним договором від 27.03.2007 року не виконав, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 153351,53 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 27, 76-81, 141, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 280-289, 354, 355 ЦПК України,-
Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Т. С. Журавель