ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/366/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" червня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Тарасової А.Д.,

представника позивача Осадчий С.С. ,

представника відповідача ОСОБА_2

представник відповідачки Кириленко Р.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , в інтересах якої діє представник - адвокат Осадчий Святослав Сергійович до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м.Києва перебуває вказана цивільна справа, яка ухвалою суду від 06.12.2022 року призначена в порядку позовного провадження.

Відповідачем ОСОБА_6 , в інтересах якої діє представник адвокат Кириленко Р.О., подано до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_4 про поділ майна, припинення права спільної часткової власності, стягнення половини розміру витрат на утримання майна.

В зустрічній позовній заяві ОСОБА_6 зазначила, що є колишньою дружиною покійного ОСОБА_5 . Відповідачка за зустрічним позовом, ОСОБА_4 , є донькою ОСОБА_5 від іншого шлюбу. Відповідно до заповіту єдиною спадкоємицею майна померлого є ОСОБА_4 . У спадок ОСОБА_5 залишив доньці: квартиру АДРЕСА_1 ; житловий будинок АДРЕСА_2 ; земельної ділянки яка розташована в с. Осички Радомишльського району Житомирської області, площе. 0.25 га, кадастровий номер :06:002:0030. Проте, в обґрунтування зустрічної позовної заяви ОСОБА_6 зазначає, що вона є власницею 1/2 частки вищевказаного майна, вважає що спільне володіння та користування майном неможливе, тому просить поділити в натурі вищевказану квартиру, житловий будинок та земельну ділянку. Зазначила, що первісний та зустрічний позов є взаємопов`язаними та такими, що виникають з одних правовідносин, а тому підлягають розгляду в одному провадженні.

Представник позивача Осадчий С.С. заперечив щодо прийняття зустрічної позовної заяви, вважає її такою, що подана передчасно. Зазначив, що фактично ОСОБА_4 ще не є власником майна, оскільки не має правовстановлюючих документів для підтвердження свого права власності, отже не може приймати участь в поділі майна, яке їй ще не належить.

Відповідачка ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Представник відповідача ОСОБА_2 підтримав поданий зустрічний позов.

Представник відповідачки Кириленко Р.О. просив прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду та об`єднати її з первісним позовом.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали зустрічного позову та матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову врегульований ст.193 ЦПК України, яким визначено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи зі змісту ст.193 ЦПК України, законодавством не передбачено прийняття зустрічного позову в частині заявлених вимог. Наслідком прийняття зустрічного позову є його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

Суд вважає, що розгляд первісного та зустрічного позову призведе лише до затягування вирішення спору, оскільки розгляд разом первісного і зустрічного позову прямо впливає на оперативність розгляду справи, спільний розгляд двох позовів зумовить більш затяжний розгляд справи, тому суд приходить до висновку про необхідніть відмови в прийнятті зустрічного позову.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, суд доходить висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам, що питання про відкриття провадження по поданому відповідачкою ОСОБА_6 , адвокатом Кириленко Р.О. позову, буде вирішено судом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.188, 193, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_6 , подану адвокатом Кириленко Русланом Олександровичем до ОСОБА_4 про поділ майна, припинення права спільної часткової власності, стягнення половини розміру витрат на утримання майна.

Питання про відкриття провадження за позовом ОСОБА_6 , подану адвокатом Кириленко Русланом Олександровичем до ОСОБА_4 про поділ майна, припинення права спільної часткової власності, стягнення половини розміру витрат на утримання майна вирішити в загальному порядку.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складений 26.06.2023.

Суддя: Л.М. Осіпенко