ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3000/23
провадження № 2/753/3273/23
03 серпня 2023 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Осіпенко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання - Тарасової А.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду в міста Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник - адвокат Скотар Олександр Миколайович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Скотар Олександр Миколайович звернулась з позовом ОСОБА_2 , який є громадянином Арабської Республіки Єгипет, про розірвання шлюбу в обґрунтування якого зазначила, що 09.10.2019 року між сторонами було укладено шлюб, про що Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис за №2840. Спільне життя з відповідачем не склалось, відносини поступово зіпсувались, сім`я фактично розпалася та зберегти її не можливо. Після подій, які відбулися на території України на початку 2022 року, відповідач виїхав за межі України, та повертатися не планує. Близько року позивачка з відповідачем разом не проживають та не підтримують жодних сімейних відносин, у них різні бюджети, спільного господарства не ведуть. Вона переконана, що подальше перебування у шлюбі, збереження сім`ї неможливе та суперечитиме її інтересам, адже вона наразі перебуває в інших стосунках. Спільних дітей у подружжя не має, майновий спір на даний час між ними відсутній, а тому просить розірвати шлюб між ними.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник-адвокат Скотар О.М. не з`явилися, про дату, час та місце проведення яких були повідомлені належним чином, 26.07.2023 року від представника позивачки надійшла заява про розгляд справи без його участі та участі позивачки. Проти прийняття судом заочного рішення не заперечують
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином. Відзиву на позов у встановлений судом строк до суду не подав . Судова повістка про дату та час судового засідання направлялась судом за адресою реєстрації відповідача, однак була повернута на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» .
Крім того, виклик відповідача було здійснено на підставі ч. 11 ст. 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада» на веб-сайті Дарницького районного суду м. Києва, що є належним повідомленням про дату, час та місце проведення судового засідання.
За таких обставин суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою в судове засідання відповідача розгляд справи проведено в порядку заочного розгляду, передбаченого гл. 11 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Положеннями ч. 3 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 56 Закону України «Про міжнародне приватне право», форма та порядок укладення шлюбу в Україні між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства визначається правом України.
Статтею 63 Закону України «Про міжнародне приватне право», передбачено, що припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно п. 1 ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право», особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.
Законом України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», визначається правовий статус та закріплюються основні права, свободи та обов`язки іноземців.
У ст. 18 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», визначено права у шлюбних і сімейних відносинах», зазначено, що іноземці можуть укладати і розривати шлюби з громадянами України та іншими особами відповідно до законодавства України, та вказано, що іноземці мають рівні з громадянами України права і обов`язки у шлюбних і сімейних відносинах.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право», правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а при його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання (за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання в цій державі). При відсутності спільного місця проживання - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином. Таким чином, якщо подружжя є громадянами різних держав, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу проводиться за законодавством України.
Згідно рекомендації Пленуму Верховного Суду України, викладених у постанові «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», від 21 грудня 2007 року № 11, Верховний Суд України зазначає, що в разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, один з яких проживає на Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтею 110 Цивільного процесуального кодексу України. На час розгляду даної справи судом - це норми ст.ст.27,28 ЦПК України.
Таким чином, розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, а також шлюбу іноземців між собою в Україні здійснюється за законом України.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу, зазначаючи, що останнє спільне проживання з відповідачем було на території України.
Згідно свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 від 09.10.2019 року сторони зареєстрували шлюб 09.10.2019 року у Дніпровському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2840.
Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За приписами ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Як вбачається з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до правової позиції Пленуму Верховного Суду України, викладеної в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»: проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя».
Судом встановлено, що спільне життя з відповідачем не склалось, відносини поступово зіпсувались, сім`я фактично розпалася та зберегти її не можливо. Після подій, які відбулися на території України на початку 2022 року, відповідач виїхав за межі України, та повертатися не планує. Близько року позивачка з відповідачем разом не проживають та не підтримують жодних сімейних відносин, у них різні бюджети, спільного господарства не ведуть. Вона переконана, що подальше перебування у шлюбі, збереження сім`ї неможливе та суперечитиме її інтересам, адже вона наразі перебуває в інших стосунках. Спільних дітей у подружжя не має, майновий спір на даний час між ними відсутній, у зв`язку з чим просить шлюб розірвати, внаслідок чого, позов підлягає задоволенню.
В порядку ч. 2 ст. 115 СК України після набрання даним рішенням законної сили воно підлягає направленню до органу РАЦС за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
На підставі наведеного, пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», ст. ст. 104, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст.ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, керуючись ст.ст. 89, 263-265, 273, 280-282, 354-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 09 жовтня 2019 року у Дніпровському районному у м.Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м.Києві, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблений актовий запис №2840 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене позивачем безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Л.М. Осіпенко