Єдиний унікальний номер справи 333/2444/23
Номер провадження 6/333/200/23
УХВАЛА

іменем України

19 липня 2023 року місто Запоріжжя

Комунарський районний суд міста Запоріжжя
у складі: за участю: головуючого судді секретаря судового засідання Стоматова Е.Г. Бережної Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про розстрочення виконання судового рішення у цивільній справі № 333/2444/23 за позовною заявою за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКА «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить суд розстрочити виконання рішення Комунарського районного суд міста Запоріжжя від 03 листопада 2021 року у справі № 333/2444/23 за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКА «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви покликається на те, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин, 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14 березня 2022 року строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року продовжено строком на 30 діб.

Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №259/2022 від 18 квітня 2022 року, строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року продовжено строком на 30 діб.

Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №341/2022 від 17 травня 2022 року, строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року продовжено строком на 90 діб.

В подальшому, відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №573/2022 від 12 серпня 2022 року, строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року продовжено строком на 90 діб.

Станом на теперішній час в Україні також діє воєнний стан.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб у межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

У своєму листі № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 року Торгово-промислова палата (далі ТПП) України на підставі ст. ст. 14, 14-1 ЗУ «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 року № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили); військову агресію Російської Федерації проти що стало підставою введення воєнного стану із 05.30 год. 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № України, 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Так, широкомасштабне вторгнення Російської Федерації та введення на території України военного стану, як форс-мажорні обставини, негативно впливають на можливість виконання Відповідачем рішення суду про стягнення заборгованості, а тому, з урахуванням вагомої суми коштів, які підлягають стягненню, Відповідач просить про розстрочення виконання судового рішення.

При вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду Відповідач просить взяти до уваги наступні обставини:

Відповідач офіційно не працює, єдиним джерелом її існування є здійснення прибирання жилих на нежилих приміщень за зверненнями осіб, дана зайнятість не має характеру постійної, заробітки Відповідачки досить малі та нерегулярні; на підтвердження даних обставин додається докази витяг з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела доходу/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 22.05.2023 року. Відповідач має батьків, які є пенсіонерами. Відповідач, в незалежності від того, чи має вона офіційну роботу чи ні, все одно має зобов`язання матеріально допомагати своїм батькам та піклуватися про них.

Будинок, в якому проживають батьки Відповідачки, було сильно пошкоджено внаслідок ракетного обстрілу країни агресора рф по цивільній інфраструктурі, що підтверджується витягом з ЄРДР, щодо кримінального провадження 0002455. Крім того, до цієї заяви додаються фотокартки пошкодженого житла. Також додаються витяги з реєстру територіальної громади №2023/003970697 та №2023/003970695 на підтвердження факту проживання батьків відповідачки у будинку АДРЕСА_2 . Внаслідок таких дій, житло батьків відповідачки потребує істотного відновлення, у зв`язку із чим вся їх пенсія та кошти із заробітку Відповідачки витрачаються на відновлення житла.

Батьки Відповідачки, про яких вона повинна дбати, мають величезні проблеми з здоров`ям, батько Відповідачки вже переніс не одну операцію, має серйозні хронічні захворювання. Розмір пенсії батьків Відповідачки становить 3713,02 грн..

Відповідач також має істотні проблеми зі здоров`ям. Отже, із того заробітку, який нерегулярно отримує Відповідачка, окрім витрат на допомогу своїм батькам, на відновлення їх житла та їх лікування, Відповідачка вимушена витрачати кошти і на своє лікування. Введення в України воєнного стану, сильне знецінення національної валюти, перебування м. Запоріжжя у прифронтовій зоні, складана економічна ситуація в країні, призвели до того, що наразі Відповідач має змогу заробити не більше 5 тис. грн.. на місяць, чого недостатньо і для забезпечення потреб самої Відповідачки на нормальному рівні існування, і для допомоги батькам.

Враховуючи всі вищезазначені обставини та докази, Відповідач просить суд розстрочити виконання рішення суду строком на 1 рік шляхом сплати заборгованості на користь ПАТ КБ «Приватбанк» рівними частинами щомісяця 12 місяців, а саме по 2870 грн. 11 коп.

Заявник у судове засідання, не з`явилась, від представника заявника надійшла заява про розгляд справи без їх участі, просить задовольнити вимоги та розстрочити суму боргу.

Представник заінтересованої особи АТ КБ «ПРИВАТБАНК» у судове засідання не з`явився, але надав суду відзив на заяву про розстрочку рішення. В обґрунтуванні заяви зазначив, що просить відмовити у задоволені заяви про розстрочку рішення. Згідно ст. 435 ЦПК України за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність присудженого майна в натурі стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ розглядає питання про відстрочку або розстрочку виконання, у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

У свою чергу, Відповідач здійснював погашення кредиту з порушенням термінів і термінів повернення, що підтверджується розрахунком заборгованості та випискою по рахунку, які містяться в матеріалах справи, що підтверджує наміри Відповідача про ухилення від виконання зобов`язань за кредитним договором.

Розстрочення виконання рішення суду не буде мати значного ефекту для боржника за причиною продовження дії кредитних правовідносин. У сукупності, з врахуванням заборгованості боржника, на кінець виплат відповідно до розстрочення, у наявності буде новий борг, який донарахується протягом визначеного часу.

Щодо посилання Відповідача про несплату заборгованості у зв`язку з настанням надзвичайної ситуації та форс-мажорні обставини.

Господарський суд Дніпропетровської області в рішенні від 29.07.2022 у справі № 904/1250/22 стягнув штрафні санкції за прострочення виконання зобов`язання саме через порушення письмового строку повідомлення про форс-мажорні обставини військової агресії та відсутність доказів неможливості виконання. Так, у рішенні вказано: на думку суду, воєнний стан на території України не означає, що відповідач не може здійснювати підприємницьку діяльність та набувати кошти. Відповідач не надав доказів того, що підприємство зупинило роботу у зв`язку з воєнним станом, що всі працівники (чи їх частина), керівник підприємства, інші посадові особи мобілізовані та перебувають у складі Збройних Сил України, тимчасово не виконують професійні обов`язки у зв`язку з воєнними діями, все, або частина складу рухомого майна підприємства задіяні під час тих чи інших заходів, що б перешкоджало суб`єкту господарювання здійснювати підприємницьку діяльність під час введеного воєнного стану. Крім того, суд вказав, що договором передбачено обов`язок письмово, не пізніше 10 діб з моменту настання обставин непереборної сили, повідомити сторін одна одну про настання таких обставин, якщо вони перешкоджають належному виконанню цього договору. Підтвердженням настання обставин непереборної сили є виключно офіційне підтвердження таких обставин Торгово-промисловою палатою України. Так, листом від 28.02.2022 Торгово-промислова палата України засвідчила форс-мажорні обставини, зокрема, військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану із 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб відповідно до Указу Президента від 28.02.2022 № 64/2022 «Про ведення воєнного стану». Однак відповідач на порушення п. 8.2. договору, не додержуючись обставин переборної сили). строків (не пізніше 10 діб з моменту настання).

Аналогічна позиція викладена суддею Господарського суду Чернігівської області у справі від 28.07.2022 № 927/331/22; посилання відповідача на те, що введення воєнного стану на території України є форс-мажорними обставинами та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення умов договору, не беруться судом до уваги, оскільки сторони у договорі чітко визначили порядок та строки повідомлення контрагента про настання форс-мажорних обставин. Доказів направлення відповідачем позивачу листа з повідомленням про настання форс-мажорних обставин у строк, передбачений у договорі, відповідач не надав.

Господарський суд Полтавської області у справі № 917/358/22 задовольнив позов, незважаючи на те, що відповідач посилався на лист ТПП щодо форс-мажору. Проте підставою для задоволення позову стало те, що зобов`язання по сплаті боргу виникло до 24.02.2022. Аналогічне рішення зі схожою фабулою було прийнято цим же судом у справі № 917/461/22, адже боргові зобов`язання виникли ще у серпні 2021 року. 13.07.2022 Господарським судом Одеської області у справі № 916/829/22 посилання відповідача на форс-мажорні обставини не були прийняті у якості доказів через те, що він не звертався з повідомленням про форс-мажор до позивача, а використовував зазначений факт виключно як обрану позицію захисту. Господарський суд Хмельницької області у справі № 924/183/22 в рішенні звернув вагу на те, що посилання відповідача на лист ТПП № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 жодним чином не підтверджує ту обставину, що саме внаслідок військової агресії російської федерації проти України, в зв`язку із чим було введено воєнний стан, відповідач не мав можливості виконати свої зобов`язання за договором.

Протягом попередніх місяців відповідач мав всі можливості обміну листами про форс-мажорні обставини, а лист ТПП від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 є лише одним з документів, необхідних для доведення форс-мажору та припинення відповідальності за невиконані зобов`язання саме під час дії обставин форс-мажору, які потрібно буде довести разі судового спору. Крім того, застосування такого листа було б можливим за погодженням іншої сторони договору, а у разі відмови рекомендовано звернутись саме до ТПП, де пройти процедуру засвідчення форс-мажору згідно з регламентом. Таким чином, вимоги банку є законними та аргументованими.

Одночасно ст. 526 ЦК України наголошує нам, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, на даний час, відповідач належним чином свої зобов`язання за кредитним договором не виконав.

Зважаючи на вимоги частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши викладені у заяві аргументи та додані до неї документи, доходить висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

05 червня 2023 року Комунарським районним судом міста Запоріжжя ухвалено рішення у справі № 333/2444/23 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 23 вересня 2010 року в загальному розмірі 33 026 гривень 25 копійок та судовий збір в розмірі 1 415 гривень 05 копійок.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 офіційно не працевлаштована, має хронічні захворювання, на її утриманні перебувають батьки похилого віку.

При вирішенні питання розстрочення виконання судового рішення суд керувався нормами Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), Конституції України та Закону України «Про виконавче провадження» (далі Закон №1404-VIII).

Так, згідно зі статтею 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до частини 1 статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

За приписами статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням

Таким чином, розстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 постанови від 26.12.2003 №14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

З аналізу наведених вище норм права випливає, що критерієм визначення підстав для розстрочки виконання рішення є обставини, які утруднюють виконання судового рішення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішити питання про їх наявність з урахуванням всіх обставин справи, а також прав та законних інтересів сторін виконавчого провадження.

Підстави, які зумовлюють необхідність розстрочки виконання рішення, мають оціночний характер, так як законодавцем не надано його вичерпного переліку.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як на підставу розстрочення виконання рішення суду заявниця посилається на те, зокрема, що вона бажає добровільно сплатити існуючу заборгованість, однак розмір її доходів є мінімальним, що унеможливлює сплату нею існуючої заборгованості одним платежем.

Таким чином, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд доходить висновку про доведеність заявницею обґрунтованих підстав для розстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 81, 247, 260, 261, 353, 435 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про розстрочення виконання судового рішення у цивільній справі № 333/2444/23 за позовною заявою за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКА «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 05 червня 2023 року у цивільній справі № 333/2444/23 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 23 вересня 2010 року в загальному розмірі 33 026 гривень 25 копійок та судовий збір в розмірі 1 415 гривень 05 копійок, а всього 34 441 гривню 30 копійок, строком на один рік шляхом сплати заборгованості щомісячними рівними платежами у сумі 2 870 гривень 10 копійок (дві тисячі вісімсот сімдесят гривень десять копійок).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Повний текст ухвали складено 19 липня 2023 року.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя Е.Г. Стоматов