Справа №: 398/3753/21
провадження №: 2/398/245/23
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Нероди Л.М.,
за участю секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк терміном у шість місяців з часу набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_1 ОСОБА_2 , місце проживання якої було зареєстроване у квартирі АДРЕСА_1 .
На момент смерті за зазначеною вище адресою ніхто крім ОСОБА_2 зареєстрований не був та не проживав.
На час смерті ОСОБА_2 постійно проживала без реєстрації разом з дочкою ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 та була похована на території РФ.
Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло, виданого 13.08.1999 року виконавчим комітетом Олександрійської міської ради, спадкодавцеві одноосібно належала квартира АДРЕСА_1 . Крім того, згідно ощадних книжок АТ «Державний ощадний банк України», померлій належали строкові (компенсаційні) вклади у розмірі 3 158 грн. 95 коп., 3 262 грн.75 коп. та 5 грн. 26 коп.
З огляду на зазначене у день її смерті у відповідності до ст. 1220 ЦК України відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , а також строкові (компенсаційні) вклади у розмірі 3 158 грн. 95 коп., 3 262 грн.75 коп. та 5 грн. 26 коп.
Спадкодавцем за життя особисте розпорядження на випадок своєї смерті заповіт зроблено не було. Інших спадкоємців за законом або заповітом, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , немає.
Протягом установленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України строку на прийняття спадщини ОСОБА_1 не подавала нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки як на час її смерті, так і після цього тяжко хворіла, у зв`язку з чим потребувала постійної сторонньої допомоги. Викладена обставина підтверджується довідкою ДБУОЗ СПб ГБУЗ «Міська поліклініка № 114». Крім того, зважаючи на проживання позивачки на території РФ та, як наслідок, на неможливість особисто прибути на територію України з метою подачі заяви на прийняття спадщини, вона з поважних не залежних від неї причин протягом тривалого часу не могла вчинити дії, спрямовані на її прийняття.
Водночас, ОСОБА_1 ніколи не відмовлялася від прийняття спадщини після своєї матері. Інших спадкоємців на спадкове майно немає.
З огляду на пропуск шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачка не може оформити право власності на майно, яке залишилося після смерті матері в порядку спадкування.
Спадщина після смерті ОСОБА_2 залишається не запитаною.
З огляду на відсутність спадкоємців, єдиною особою, яка окрім ОСОБА_1 , може претендувати на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 є Олександрійська міська рада Кіровоградської області.
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про день, час та дату розгляду справи повідомлені належим чином, надали заяву, в якій просять справу розглядати без їх участі, на позовних вимогах наполягають, проти винесення заочного рішення у справі не заперечують.
ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без участі представника відповідача.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.08.2021 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.07.2022 року замінено первісного відповідача Олександрійська селищна рада м. Олександрії на належного відповідача Олександрійську міську раду Кіровоградської області.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.12.2022 року суддею Неродою Л.М. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи в судове засідання, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Згідно з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_2 27.07.1928 року норедження померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 621.
Згідно свідоцтва про право власності на житло від 13.08.1999 року квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 на праві приватної спільної власності.
Згідно копії ощадної книги АТ «ДОБУ» згідно рахунку № НОМЕР_2 /9995 ОСОБА_2 від 25.10.2001 року належить строковий (компенсаційний) вклад у розмірі 3 158,95 грн.
Відповідно до копії ощадної книги АТ «ДОБУ», згідно рахунку № НОМЕР_3 , ОСОБА_2 від 25.10.2001 року належить строковий (компенсаційний) вклад у розмірі 5 грн. 26 коп.
Згідно довідки ДБУОЗ СПб ГБУЗ «Міська поліклініка № 114» від 21.08.2018 року ОСОБА_1 знаходилася на обліку в онколога, ендокринолога, гастроентеролога, невролога та ревматолога, виїзд на далекі відстані протипоказаний.
ОЦІНКА СУДУ
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що позивачка тривалий час проживала поза межами України, за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своєю матір`ю ОСОБА_2 по день її смерті. Після смерті матері ОСОБА_1 тяжко хворіла, у зв`язку з чим потребувала постійної сторонньої допомоги, що підтверджується довідкою ДБУОЗ СПб ГБУЗ «Міська поліклініка № 114» та не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини.
Позивачка є спадкоємцем першої черги майна померлої матері ОСОБА_2 . Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ніхто, крім позивачки, не звертався.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за нею права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину у порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, тривала хвороба та перебування за межами України є поважною причиною пропуску строку позивачкою для прийняття спадщини.
Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1ст.81 ЦПК України).
Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2статті 1220 ЦК України).
Згідно ст. 1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).
Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови у його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Оскільки право позивачки було порушено не з вини відповідача суд вважає за необхідне судові витрати залишити по фактично понесеним.
Керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 335, 344 ЦПК України, ст. ст. 1265,1268,1269,1270,1272 ЦК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку та подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 19.06.2023 року.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт громадянина НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

представник позивача: адвокат Ковальов Андрій Ігорович, адреса: АДРЕСА_4 ;

відповідач - Олександрійська міська рада Кіровоградської області, , місцезнаходження: Кіровоградська область, м. Олександрія, пр-т Соборний, 59;

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА