У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Лещенко О.В.,

за участі секретаря судового засідання - Конончука Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву відповідача по справі ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.2019 у цивільній справі № 758/10215/16-ц за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з заявою про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 09 липня 2019 року, ухваленого у цивільній справі № 758/10215/16-ц за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. При цьому ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що він не був повідомлений про розгляд позовної заяви та не був присутній у судовому засіданні 09.07.2019, рішення суду отримав лише 22.10.2021 року.

У заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що він не був повідомлений про дату та час розгляду справи належним чином. Як на підставу для скасування заочного рішення послався на те, що позивачем не було дотримано встановленого законом порядку видачі кредиту, внаслідок чого в ході укладення між сторонами кредитного договору № З/П/14/2008-840 були порушені права відповідача як споживача. Посилаючись на зазначені обставини, просив скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 09 липня 2019 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2021 року головуючого суддю у справі визначено Лещенко О.В., справа передана судді 29.06.2022 року.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01 липня 2022 року поновлено ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, прийнято заяву про перегляд заочного рішення, ухваленого у цивільній справі № 758/10215/16-ц та призначено її до розгляду.

01 серпня 2022 року ухвалою Київського апеляційного суду цивільну справу № 758/10215/16-ц за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором витребувано з Подільського районного суду м. Києва для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15.10.2021 про заміну сторони виконавчого провадження та видачу дубліката виконавчого листа.

20 вересня 2022 року ухвалою Київського апеляційного суду відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15.10.2021 про заміну сторони виконавчого провадження та видачу дубліката виконавчого листа.

09.03.2023 ухвалою Київського апеляційного суду поновлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження ухвали Подільського районного суду м. Києва від 15.10.2021 про заміну сторони виконавчого провадження та видачу дубліката виконавчого листа у цивільній справі № 758/10215/16-ц за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором; апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто скаржникам.

17 квітня 2023 року цивільну справу № 758/10215/16-ц передано судді Подільського районного суду м. Києва Лещенко О.В. для подальшого розгляду.

У судове засідання заявник - відповідач ОСОБА_1 , відповідачка ОСОБА_2 та представник позивача не з`явилися, про час та місце розгляду заяви повідомлені вчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомили, з клопотаннями до суду не зверталися.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, у зв`язку з чим, суд ухвалив розглядати заяву за відсутності учасників справи, які повідомлені про дату, час і місце засідання належним чином, а їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вивчивши заяву та матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 285 Цивільного процесуального кодексу України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема, обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом наступних обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, не повідомив про причини неявки та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів цивільної справи, відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було неодноразово викликано до суду за адресами їх офіційної реєстрації, а саме: АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 відповідно, шляхом надсилання їм повісток про виклик у судові засідання, призначені на 16.01.2017 (т. 1, а.с. 55-59), на 20.03.2017 (т. 1, а.с. 65-68), на 20.06.2018 (т. 1, а.с. 89-90), на 13.12.2018 (т. 1, а.с. 91-94), на 09.07.2019 (т. 1, а.с. 170-173).

Відповідно до позицій Верховного суду для вручення повісток закон передбачає альтернативні способи комунікації. Вручення повісток є гарантіями забезпечення одного й того самого права - права на справедливий суд, елементом якого є право знати про суд (як про процес - засідання, так і про результат - рішення).

Суд, який комунікує з учасником справи з допомогою офіційних засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (ухвала Верховного Суду по справі №560/5541/20 від 17 листопада 2022 року).

Як вбачається з матеріалів справи, судові виклики надсилались відповідачам за офіційною адресою реєстрації не менш п`яти разів, у зв`язку з чим, судом відкладалось неодноразово розгляд справи через неявку відповідачів, тому керуючись ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України судом ухвалено заочне рішення з дотриманням норм цього Кодексу. Натомість, відповідачі не отримували поштову кореспонденцію з судовими викликами, яка була направлена на їх офіційні адреси реєстрації, жодного разу не з`явилися до суду та не цікавилися щодо розгляду даної цивільної справи, будь-яких клопотань суду не надавали.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному рішенню повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом наступних обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, не повідомив про причини неявки та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Заявником ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення взагалі не зазначено причин неотримання ним судових викликів та копії судового рішення за адресою реєстрації та адресою, вказаною у позові, а також не зазначено заперечень щодо проживання за адресами, за якими судом надсилались судові повістки.

Крім того, заявником не наведено доказів, які були підставою для задоволення заяви про скасування заочного рішення, які мають істотне значення для вирішення справи, при цьому, в самій заяві не заперечується, що між ним та банком дійсно існують правовідносини щодо кредитного договору, та не заперечується факт існування заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Оскільки заочне рішення може бути скасовано лише за сукупної наявності двох умов: поважних причин неявки в судове засідання відповідачів та істотності доказів для правильного вирішення справи, а в заяві ОСОБА_1 не наведено достатніх об`єктивних причин поважності причин неявки відповідачів у судові засідання та не надано доказів наявності таких причин, а також не зазначено про наявність достатніх доказів для вирішення спрпваи, які не були враховані судом при ухваленні заочного рішення, а тому суд підстав для перегляду заочного рішення не вбачає.

Крім того, розглядаючи заяву ОСОБА_2 , зареєстровану через канцелярію суду 08 грудня 2022 року, в якій остання просить надати копії документів судді, а також номер нагрудного знаку та мантії, суд зазначає наступне.

Суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком (ч. 2 ст. 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно з ч. 1 ст. 51вказаного Закону передбачено, що судді, голови судів та їх заступники, судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів України.

Відповідно до пункту 1.2 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року № 23 (з наступними змінами), посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження власника посвідчення, встановлені Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні або подібні ним - мають ознаки зловживання процесуальними правами та є одним із типових прикладів підриву авторитету правосуддя.

Таким чином, посвідченням судді за необхідності підтверджуються повноваження його власника в ситуаціях, не пов`язаних зі здійсненням правосуддя, коли суддя не перебуває в мантії та з нагрудним знаком.

Повноваження судді в судовому засіданні з розгляду справи підтверджуються мантією та нагрудним знаком. При цьому наявність або відсутність у судді посвідчення під час розгляду судової справи жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані у порядку, встановленому законом.

Таку правову позицію з приводу вказаного вище, раніше визначено у Щорічній доповіді Вищої ради правосуддя за 2019 рік про стан забезпечення незалежності суддів в Україні. Документ оприлюднено на офіційному веб-сайті ВРП за наступним посиланням: https://hcj.gov.ua/sites/default/files/field/file/shchorichna_dopovid_za_2019_rik.pdf

Разом з тим, у Щорічній доповіді ВРП відзначено, що процесуальне законодавство не передбачає можливості заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні. Зазначені дії можуть мати ознаки зловживання процесуальними правами, порушення порядку в судовому засіданні та неповаги до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 280-289 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.2019 у цивільній справі № 758/10215/16-ц за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 05 травня 2023 року.

СуддяО. В. Лещенко