Справа № 756/9101/22
Номер провадження 2/585/318/23
У Х В А Л А

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2023 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого - судді Цвєлодуб Г.О.,

секретаря судового засідання Салій О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ромни цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , подану її представником - адвокатом Кияницею Олесею Вікторівною, до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Кияницю О.В., 11.10.2022 р. звернулась до Оболонського районного суду м.Києва суду із позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 щодо сина ОСОБА_3 , 2016 р.н.

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 02 листопада 2022 року вказану позовну заяву було передано на розгляд за підсудністю до Роменського міськрайонного суду Сумської області.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду від 16.03.2023 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє як представник адвокат Кияниця Олеся Вікторівна, до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, справу призначено до підготовчого судового засідання у приміщенні суду на 27.04.2023 року.

У підготовче судове засідання, що було призначене на 27.04.2023 р. на 14:00 год., та відкладене на 31.05.2023 р. на 09:30 год., позивач, її представник, відповідач та представник третьої особи не з`явились, будучи повідомленими належним чином про дату та час його проведення, заяв про відкладення засідання, проведення без участі сторони, щодо поважності причин неявки від учасників процесу не надходило.

Зважаючи на наведені вище обставини, ухвалою суду від 31.05.2023 року було закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, а справу призначено до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 27 червня 2023 року в приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області.

У судове засідання, що було призначене на 10 год. 00 хв. 27 червня 2023 року позивач, її представник, відповідач та представник третьої особи не з`явились, будучи повідомленими належним чином про дату та час його проведення, заяв про відкладення засідання, проведення розгляду справи без участі сторони, щодо поважності причин неявки тощо, від учасників процесу не надходило, у зв`язку із чим судовий розгляд справи було відкладено на 26 липня 2023 року на 13:00 год.

При цьому, 24.07.2023 року на електронну пошту суду від іншого представника позивача ОСОБА_1 адвоката Лушкіна М.Ю., надійшло клопотання, яке не посвідчене електронним кваліфікованим підписом, про проведення судового засідання у режимі відеоконференцзв`язку із використанням власних технічних засобів.

Так, згідно з ч.ч.1, 2 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а копію такої заяви в той самий строк надсилає іншим учасникам справи. Відповідно до вимог вищевказаної статті проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Вбачається, що вказане вище клопотання адвокатом Лушкіним М.Ю. подано за два дні до проведення судового засідання, до такого клопотання підтвердження про його направлення іншим учасникам справи не додано, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку не заявлялось, що свідчить про недотримання заявником вимог ст. 212 ЦПК України

Згідно з нормою ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Строки подачі заяв про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду визначені ч. 2 ст. 212 ЦПК України.

Клопотання адвоката Лушкіна М.Ю. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції надійшла на електронну адресу Роменського міськрайонного суду 24.07.2023 р., а відтак - заяву подано після закінчення встановленого законом процесуального строку, не дотримано форми подання такої заяви, оскільки не долучено підтвердження про його направлення іншим учасникам справи.

Питання про поновлення пропущеного строку на подання заяви адвокат Лушкін М.Ю. не ставить.

Отже, з огляду на встановлені обставини та вищенаведені положення процесуального закону, клопотання адвоката Лушкіна М.Ю. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції була визнана судом такою, що не може бути задоволена та підлягає залишенню без розгляду.

У той же час, у судове засідання, яке було призначено на 26.07.2023 року на 13:00 год. у приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області позивач, її представник адвокат Кияниця О.В., відповідач та представник третьої особи вдруге не з`явились, будучи повідомленими належним чином про дату та час його проведення, заяв про відкладення судового засідання, проведення розгляду справи без участі сторони, щодо поважності причин неявки тощо - від учасників процесу не надходило.

Наведені обставини належним чином підтверджуються матеріалами цивільної справи.

У зв`язку із зазначеним суд приходить до висновку, що таку неявку у судове засідання позивача та її представника адвоката Кияниці О.В. слід вважати повторною, що тягне за собою настання наслідків, визначених цивільним процесуальним законом.

Так, приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.44 ч.1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Відповідно до ст.131 ч.3 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний повідомляти суд про причини своєї неявки.

Відповідно до ст.131 ч.1 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про змін свого місця проживання (перебування, знаходження) під час перебування справи в провадженні суду.

Крім того, згідно ч.1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, яка реалізувала свої право на судовий розгляд шляхом надання таких повноважень її представнику адвокату Кияниці О.В., без обмежень, неодноразово належним чином повідомлялися за адресами, зазначеними у позові, шляхом направлення судової повістки, а також шляхом направлення судової повістки на електронну адресу представника, та таке повідомлення осіб здійснено судом у повній відповідності з вимогами ст.ст. 128-131 ЦПК України .

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач (представник) має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , яка реалізувала свої право на судовий розгляд шляхом надання повноважень на її представництво адвокату Кияниці О.В., без обмежень, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, як особисто так і через представника, жодного разу не цікавились станом розгляду справи, оскільки будь-яких заяв із процесуальних питань від ОСОБА_1 особисто або від адвоката Кияниці О.В. до суду не надходило.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивач особисто, або через свого представника адвоката Кияницю О.В., повторно не з`явилась в судове засідання та не подала заяву про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 126, 212, 223, 258, 260, 352-353 ЦПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лушкіна Миколи Юрійовича, про забезпечення його участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів - залишити без розгляду.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , подану її представником - адвокатом Кияницею Олесею Вікторівною, до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів від дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження

З повним текстом рішення суду сторони можуть ознайомитись у приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області 31 липня 2023 року, а також на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за електронною адресою: https://reyestr.court.gov.ua, за № справи 756/9101/22, або у підсистемі «Електронний суд» у кабінеті користувача.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ Г.О.ЦВЄЛОДУБ