Провадження № 2/761/112/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Сіромашенко Н. В.,

за участю секретаря судового засідання Левченко Ю.М.,

представника відповідача Дубровської І.О.

представника третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Ассорі Оксани Юріївни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазур Оксани Юріївни, Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відновлення права іпотекодержателя, скасування записів про припинення іпотеки та обтяження, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2018 вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Кондратенко О.О.

Ухвалою суду від 30.07.2018 відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання на 24.10.2018 о 09.00 год.

Ухвалою суду від 11.04.2019 закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до розгляду по суті на 11.09.2019 об 11.20 год.

В подальшому, розпорядженням керівника апарату суду від 27.10.2020 №01-08-1094 щодо повторного автоматичного розподілу справи призначено повторний автоматичний розподіл справи № 761/28257/18 у зв`язку з тим, що судді Кондратенко О.О. згідно наказу в.о. голови суду, з 26.10.2020 по 08.11.2020 надано відпустку за сімейними обставинами.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.10.2020 дану справу передано на розгляд судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою судді від 02.11.2020 дану справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання на 21.01.2021 о 10.00 год.

В подальшому, в ході розгляду справи, у призначене на 07.07.2023 об 11.00 год. у судове засідання представник позивача не з`явився, сповіщений належним чином про час та місце слухання справи, щодо причин неявки представник позивача суд не повідомляв, у зв`язку з чим розгляд справи було перенесено на 19.07.2023 о 13.00 год.

У призначене на 19.07.2023 судове засідання, представник позивач не з`явився, хоча був сповіщений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, щодо причин неявки суд не повідомляв, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

В судовому засіданні 19.07.2023 представник відповідача - Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заявив клопотання про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою представника позивача та відсутністю поважних причин для цього.

Представник третьої особи ОСОБА_1 - ОСОБА_4 проти заявленого клопотання не заперечував.

Інші учасники справи, що не прибули, в судове засідання не з`явилися, також, сповіщалися належним чином про час та місце розгляду справи.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про залишення позовної заяви позивача без розгляду за наступних підстав.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 20 травня 2022 року у справі № № 753/8582/19-ц (провадження № 61-20040св21).

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, оскільки належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини такої неявки, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Ассорі Оксани Юріївни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазур Оксани Юріївни, Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відновлення права іпотекодержателя, скасування записів про припинення іпотеки та обтяження, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Н.В. Сіромашенко