Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1225/23
Провадження № 2-о/382/36/23
У Х В А Л А

03 серпня 2023 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/1225/23 за заявою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Гладкого Руслана Вікторовича, заінтересована особа Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Гладкого Р. В., заінтересована особа Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ознайомившись із заявою та доданими до неї документами, суд дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

В силу ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд звертає увагу на те, що у вимогах поданої заяви заявник просить суд встановити факт, що має юридичне значення (факт смерті). Разом з тим, в мотивувальній частині заяви, обґрунтовуючи вимоги цієї ж заяви, заявник посилається на ст. ст. 46, 47 ЦК України, які регулюють питання щодо "оголошення фізичної особи померлою", п. 3 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, яка також регулює питання щодо "визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою", та також прямо зазначає:

- "оголошення померлим ОСОБА_2 " заявниці необхідно для отримання відповідної грошової допомоги, яка виплачується родинам загиблих військовослужбовців;

- обставини викладені вище дають підстави для задоволення заявлених вимог та "оголошення ОСОБА_2 померлим" від дня його вірогідної смерті.

Водночас, встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається у порядку, передбаченою Главою 6 ЦПК України. Натомість, оголошення фізичної особи померлою розглядається у порядку, передбаченою Главою 4 ЦПК України. Така вимога у розумінні Закону № 3674-VI не є обставиною, за якою судовий збір не справляється і стосовно такої вимоги Законом №3674-VI не передбачено пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, оскільки подана заява містить взаємовиключні способи захисту, зазначена у ній підстава подання стосується "оголошення особи померлою", натомість прохальна частина містить вимогу щодо "встановлення факту смерті", заявнику необхідно визначитися щодо предмету поданої заяви та надати до суду уточнену заяву в новій редакції.

Якщо заявник визначиться, що він звертається до суду з вимогою про оголошення особи померлою, то необхідно надати суду оригінал квитанції чи іншого платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 536,80 грн або надати документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України заява повинна містити, зокрема:підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Подана заява не містить цих відомостей.

Крім цього, деякі відомості доданого до заяви ордеру на надання правничої (правової допомоги) є нечитабельними; поштова кореспонденція, яка містила заяву та додані до неї матеріали, в тому числій й ордер, надійшла до суду у забрудненому конверті, про що складено відповідний акт.

За наявності зазначених недоліків заяви провадження у справі не може бути відкрито.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, надання заявнику строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя, а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України"(заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши строк для усунення недоліків шляхом її приведення у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259-261, 293, 294 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Гладкого Руслана Вікторовича, заінтересована особа Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський