СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/2927/23

пр. № 2/759/2043/23

27 червня 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Овдій В.В.,

за участі представника позивача Денисенко Є.В. ,

представника відповідача Підпалової М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року адвокат Денисенко Є.В., який представляє інтереси позивача звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на 1/10 частину квартири АДРЕСА_4 .

В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що після смерті батька є спадкоємцем за законом на частку у спадщині, якою є 1/5 частина квартири АДРЕСА_4 . З метою оформлення права на спадщину позивачка звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іценко О.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/10 частку квартири АДРЕСА_4 . Проте, на момент звернення з такою заявою у позивачки були відсутні документи, які посвідчують право власності померлого на зазначене нерухоме майно. Неможливість подання відповідних документів до нотаріуса обумовлено відмовою співвласника майна, яким є брат померлого - ОСОБА_4 у їх наданні, оскільки вважає себе єдиним власником спірної квартири. 18.01.2023 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іценко О.Г. прийнято постанову, зареєстрованою за №19/02-31, якою відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/10 частку квартири АДРЕСА_4 . Указані обставини стали підставою для звернення до суду із позовом.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

27.03.2023 р. на адресу суду надійшов відзив у якому представник ОСОБА_4 адвокат Власенко О.С. вказує, що викладені в позові обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги не відповідають дійсності. ОСОБА_4 як не перешкоджав так і немає наміру перешкоджати позивачу в оформленні права на спадщину, спір можна врегулювати мирним шляхом. Заявлені позовні вимоги є передчасними, оскільки права позивача не є порушеними і можуть бути вирішені в позасудовому порядку.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 04.04.2023 р. закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті.

27.06.2023 р. надійшла заява від адвоката Підпалової М.Л., яка представляє інтереси ОСОБА_4 , про визнання позову.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги визнає повністю.

У судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, дослідивши докази, суд доходить наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 07.12.199 р. відділом реєстрації актів громадянського стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві (актовий запис №1784).

Як вбачається довідки, виданої 21.01.2015 р. Комунальним підприємством «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва» №710 ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно інформаційної довідки КП КМР «КМБТІ» від 23.06.2022 р. ОСОБА_2 на праві власності належить 1/5 частина квартири АДРЕСА_4 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.10.2007 р. квартира АДРЕСА_4 належить на праві приватної спільної вланості: ОСОБА_6 1/5 частина, ОСОБА_7 1/5 частина, ОСОБА_5 1/5 частина, ОСОБА_4 1/5 частина, ОСОБА_2 1/5 частина.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_4 належить на праві спільної часткової власності, зокрема ОСОБА_4 належить 2/5 частина вказаної квартири.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 про що Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві ЦМУ МЮ (м.Київ) складено актовий запис №912 та видано свідоцтво про смерть.

Як вбачається із матеріалів спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Іценко О.Г. (справа №02-14), спадкоємцями за законом до майна померлого є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.01.2023 р. №19/02-31, ОСОБА_2 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/10 частку квартири АДРЕСА_4 , після смерті її батька ОСОБА_5 .

За змістом ст. ст. 355,368 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно), спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ст. ст. 1216,1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (п. п. 1-2 ст. 1220 ЦК України).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (п. 1 ст. 1221 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (п. 1 ст. 1261 ЦК України).

За приписами ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Згідно з п. 1 та п. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Отже, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд доходить висновку, що вимоги позову підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 392, 1216,1217, 1218,1269,1268 ЦК України, ст. ст. 10,12,13,259,260,263,265, 352 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання права власності, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/10 частину квартири АДРЕСА_4 , яке належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю.Єросова