Справа № 216/5180/15-ц
провадження №2/216/26/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Бутенко М. В.

за участю:

секретаря судового засідання Кравець А.С.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за уточненим позовом акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, -

В С Т А Н О В И В :

16.07.2015 року публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго" звернулися до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію.

Ухвалою суду від 31.08.2015 року провадження у справі було відкрито.

19.05.2016 року позивачем було подано уточнену позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.

В уточненій позовній заяви позивач просить суд стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства „ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО 11 634 грн. 31 коп. заборгованості по акту про порушення ПКЕЕН. Стягнути в рівних частинах з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства „ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО 243 грн. 60 коп. судового збору.

З первинним та уточненим позовом позивач звернувся до суду 16.07.2015 року, та 19.05.2016 року, але 19 квітня 2018 року позивач публічне акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» змінило назву підприємства на акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», що підтверджується статутом підприємства та випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

В процесі розгляду справи судом були отримані дані про смерть відповідачів ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується документально.

Сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, що передбачено ч.1 ст.42 ЦПК України.

За змістом ст.ст.46, 47ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні та юридичні особи, а також здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Тобто, стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно із ч.4 ст.25ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Норма ч.1 ст.55ЦПК України вказує, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Тому, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку, визначеному ст.55ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі. При цьому, у зв`язку зі смертю боржника в кредитних правовідносинах має місце перехід обов`язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред`явлення вимоги кредитора до спадкоємців та обов`язки останніх.

Питання про задоволення вимог кредитора у разі смерті боржника врегульовані ст.1281 ЦК України, якою встановлено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені ч.2 та ч.3 цієї статті, позбавляється права вимоги.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, позивач не позбавлений права звертатися з позовом до суду саме до спадкоємців, а не померлої особи, і отримати в установленому законом порядку інформацію щодо їх кола та обсягу спадкового майна.

В процесі розгляду справи, судом були витребувані усі дані зі спадкових справ після смерті померлих відповідачів, встановлені дані щодо відсутності та наявності спадкоємців померлих відповідачів.

Представник позивача Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити позов, подала заяву про розгляд справи без застосування технічних засобів.

Відповідачка ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнала тільки частково в тій частині, у якій вона є співвласницею будинку (1/ 4), в якому вона особисто ніколи не мешкала та комунальними послугами позивача ніколи не користувалася, про що додатково подала заяву, просить суд слухати справу без застосування технічних засобів.

За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дослідивши вимоги позовної заяви, надавши оцінку письмовим доказам щодо їх належності, допустимості та достатності в сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Публічне акціонерне товариство „ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО у відповідності із Законом України „Про електроенергетику та ГІКЕЕН, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999р. постачає електричну енергію його споживачам.

Ніні покійний співвідповідач ОСОБА_3 , у відповідності із Законом України „Про електроенергетику, Законом України „Про житлово-комунальні послуги, Законом України „Про захист прав споживачів, Правил користування електричною енергією для населення, був споживачем Криворізьких міських електричних мереж., на нього було відкрито особовий рахунок НОМЕР_1 .

30 вересня 2013р. за адресою: АДРЕСА_1 представниками Енергопостачальника Копил В.О., ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у відповідності із п.37 ПКЕГТІ було проведено перевірку дотримання ГІКЕЕИ, в результаті якої було виявлено порушення н. 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення, після відключення шляхом накиду проводів на ЛЕП поза приладом обліку.

Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом - Н № 106727 від 30.09.2013р. який підписаний трьома представниками Енергопостачальника та самим споживачем. Отже у відповідності із п.53 ПКЕЕН він є дійсним, що підтверджується копією акта.

На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності з п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, було виконано розрахунок суми заборгованості за період з 30.09.2010 р. по момент виявлення порушення ПКЕЕН 30.09.2013 року на суму 11 634,31 грн.

Розрахунок проведено за п. 3.1 методики за період з 19.03.2012 р, по 01.10.2013 року за ф.2.7.2,8., що також підтверджується протоколом комісії та розрахунком. Сума збитків, нарахована згідно акту в розмірі 11 634,31 гри. в добровільному порядку не сплачена.

У відповідності із ст.ст.26, 27 Закону України „Про електроенергетику, п.48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність за порушення ПКЕЕН.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи правильність наданого позивачем розрахунку та відсутність доказів в його спростуванні з боку сторони відповідачки, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення, але зі стягненням з відповідача ОСОБА_2 1 /4 частини від суми позовних вимог позивача, згідно належній їй на праві власності частини будинку, за яким утворилась заборгованість. а саме: 11634.31: 4 =2908,57 грн.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір в розмірі 243,60 грн., з урахуванням часткового задоволення позову з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 60,90 грн. (2908,57 х 243,60 : 11634,31 = 2040,32).

На підставі викладеного, відповідно до ч.2 ст.11 ЦК України, ст.ст.15, 16, 22 ЦК України; п.п.З7, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999р.; ст.117 Конституції України; п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національною комісією регулювання електроенергетики України 04.05.2006р. за № 562; преамбулою Закону України „Про захист прав споживачів; ст.ст.1, 26, 27 Закону України „Про електроенергетику, та керуючись ст.ст. 4,12, 81, 89,133,141,247, 259, 263-265, 268, 352, 353-356 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Уточнену позовну заяву акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення задовольнити частково.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_2 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» вартість спожитої, але не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення у розмірі 2908,57 грн.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_2 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» суму сплаченого судового збору у розмірі 60,90 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя М. В. БУТЕНКО