Справа № 525/67/23
У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

02 серпня 2023 року

Шишацький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Сиволапа Д.С.,

присяжних : Полякової В.К., Коровіної О.В.,

секретаря судового засідання Бараненко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Шишаки Миргородського району Полтавської області, в порядку окремого провадження, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської сільської ради, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 29 січня 2023 року через систему «Електронний суд» звернувся до Великобагачанського районного суду Полтавської області із заявою про визнання його матері ОСОБА_2 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Свої вимоги обґрунтував станом здоров`я матері через який вона не здатна до самообслуговування та потребує стороннього догляду.

В зв`язку з неможливістю утворити склад суду для розгляду даної справи у Великобагачанському районному суді її за розпорядженням голови суду було передано до Шишацького районного суду Полтавської області, як найбільш територіально наближеного.

За клопотанням заявника ухвалою суду від 13 березня 2023 року у справі призначено судово-психіатричну експертизу для встановлення стану здоров`я ОСОБА_2 , виконання якої доручено експертам Полтавської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України».

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

13 червня 2023 року справу повернуто експертною установою до суду із повідомленням про неможливість надання висновку експерта від 05 червня 2023 року, яке обґрунтовано відмовою заявника ОСОБА_1 від проведення судово-психіатричної експертизи його матері ОСОБА_2 .

В зв`язку цим ухвалою суду від 14 червня 2023 року поновлено провадження у справі та призначено дату судового засідання.

Повідомлення заявника ОСОБА_1 про час та місце судового розгляду здійснювались судом за вказаною ним офіційною електронною адресою, яка зареєстрована ним в системі «Електронний суд».

Відповідно до пп 5.8. п. 5 Розділу 1 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Будучи належним чином повідомленим судом про час та місце розгляду справи, ОСОБА_1 двічі поспіль не з`явився в судові засідання 26 липня та 02 серпня 2023 року, про причини неявки суд не повідомив, заяв та клопотань від нього не надходило.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК).

Відповідно до ч.4 ст. 12 ЦПК кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК).

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.ч. 1, 2, 5 ст. 223 ЦПК України).

Згідно з п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд сформував сталу позицію про наслідки повторної неявки позивача в судове засідання.

Так, у постанові від 21 вересня 2020 року № 658/1141/18 Верховний Суд вказав, що «системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц».

З огляду на те, що заявник двічі поспіль не з`явився в судове засідання без поважних причин та не повідомив суд про причини своєї неявки в судові засідання, не подавав заяв про розгляд справи у його відсутність, суд вважає необхідним застосувати положення п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України та залишити заяву без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 257-260 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківсьої сільської ради, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя Д.С. Сиволап

Присяжні: В.К. Полякова

О.В. Коровіна