Ухвала

26 липня 2023 року

місто Київ

справа № 757/16729/21-ц

провадження № 61-10024ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави України в особі Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, Донецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої рішенням та бездіяльністю органу, що здійснює досудове розслідування,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, просила стягнути 1 000 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої надмірною тривалістю слідства.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 21 грудня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 20 червня 2023 року, у позові відмовлено.

03 липня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 червня 2023 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, подана у строк, від сплати судового збору заявниці звільнена на підставі пункту 13 частини другої статі 3 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявниця, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:

неврахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 16 березня 2020 року у справі № 638/6363/19, від 24 березня 2020 року у справі № 818/607/17, від 27 травня 2020 року у справі № 585/724/19, від 23 вересня 2020 року у справі № 638/14007/17, від 03 лютого 2021 року у справі № 362/15/16-ц від 10 березня 2021 року у справі № 646/8234/19, від 21 липня 2021 року у справі № 646/7015/19, від 01 вересня 2021 року у справі № 545/2344/20, від 01 грудня 2021 року у справі № 308/14232/18 та у справі № 180/2044/19 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);

необґрунтоване відхилення клопотання (не вирішення) щодо призначення судово-психологічної експертизи та приєднання доказів у справі (пункт 3 частина третя статті 411 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а також відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставами відкриття касаційного провадження є підстави, передбачені пунктами 1, 4 частиною другою статті 389 та пунктом 3 частини третьої статті 411 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 червня 2023 року.

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва цивільну справу № 757/16729/21-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, Донецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої рішенням та бездіяльністю органу, що здійснює досудове розслідування.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак