Номер провадження 2/243/1110/2023
Номер справи 243/2698/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2023 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Кравченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача адвокат ЗАБОТІН Віталій Вікторович, до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та стягнення суми недоотриманої пенсії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та стягнення суми недоотриманої пенсії, яку обґрунтовано тим, що її мати, ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Для оформлення спадщини позивач звернулась до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори, де було заведено спадкову справу №213/2020. 24 листопада 2021 року представнику позивача ОСОБА_4 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію померлої ОСОБА_3 за період з 14 червня 2018 року по 31 жовтня 2019 року в розмірі 62 428,67 грн.

14 грудня 2021 року ОСОБА_4 як представник ОСОБА_2 звернувся до Московського відділу обслуговування громадян у м. Харкові (сервісний центр) управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області з заявою, зареєстрованою за №15076, про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера та додав до неї всі необхідні документи. За даними з ІКІС ПФУ: Підсистема «Звернення» заява №15076 має статус «помилковий». Вказаний статус заяви оскаржений у суді.

23 січня 2023 року Донецький окружний адміністративний суд рішенням №200/4906/22 зобов`язав ГУ ПФУ в Харківській області прийняти та зареєструвати заяву про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 від 14 грудня 2021 року, що подана представником ОСОБА_2 ОСОБА_4 , який діє на підставі нотаріально посвідченої довіреності.

На виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 січня 2023 року №200/4906/22 заяву від 14 грудня 2021 року ОСОБА_2 про виплату недоотриманої пенсії померлої ОСОБА_3 , яка перебувала на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області, зареєстровано.

Відповідно до рішення ГУ ПФУ в Донецькій області від 24 травня 2023 року П/С №63 за результатами розгляду заяви від 15 травня 2023 року №5237 та поданих документів прийнято рішення щодо відмови ОСОБА_2 в оформленні та виплаті недоотриманої суми пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , оскільки виявлені порушення норм чинного законодавства, а саме заява від 15 травня 2023 року №5237 подана довіреною особою на підставі нотаріальної посвідченої довіреності.

Вважає рішення відповідача протиправним, оскільки воно перешкоджає реалізації прав позивача як спадкоємця на отримання всього належного йому спадкового майна у вигляді суми недоотриманої пенсії померлої ОСОБА_3 в розмірі 62 428,67 грн.

ГУ ПФУ в Донецькій області у рішенні від 24 квітня 2023 року зазначило, що заява про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера подається заявником до територіального органу ПФУ. Тобто, подача заяви за довіреністю чинним законодавством не передбачена.

В зв`язку з викладеним, просить суд визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ПФУ в Донецькій області про відмову в оформленні та виплату недоотриманої пенсії ОСОБА_2 , стягнути з ГУ ПФУ в Донецькій області на користь позивача суму недоотриманої пенсії після ОСОБА_3 в розмірі 62 428,67 грн. та стягнути на свою користь витрати на правову допомогу в розмірі 10 858,88 грн.

Позивач, ОСОБА_2 , та представник позивача адвокат Заботін В.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серія АХ №1060942 від 19 липня 2022 року, в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник відповідача - Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

14 липня 2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач не погоджується з доводами позивача.

За матеріалами електронної пенсійної справи ОСОБА_3 перебувала на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області з дислокацією в м. Маріуполь та отримувала пенсію за віком, призначену відповідно до Закону №1058.

Виплата пенсії за життя ОСОБА_3 проведена по лютий 2016 року.

З 01 березня 2016 року виплата пенсії ОСОБА_3 припинена на підставі обміну інформацією з органами соціального захисту населення.

Пенсійна справа знята з обліку з 01 листопада 2019 року у зв`язку зі смертю пенсіонера 09 жовтня 2019 року.

За життя ОСОБА_3 особисто за поновленням виплати пенсії не зверталась.

Для надання відповіді на лист державного нотаріуса Сьомої Харківської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. Головним управлінням проведено розрахунок сум недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 та у листопаді 2021 року надіслана довідка нотаріусу про суму недоотриманої пенсії в розмірі 62 428,67 грн. за період з 14 червня 2018 року по 31 жовтня 2019 року.

На виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 січня 2023 року у справі №200/4906/22 щодо зобов`язання прийняти та зареєструвати заяву про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 від 14 грудня 2021 року, що подана представником ОСОБА_2 ОСОБА_4 , який діє на підставі нотаріально посвідченої довіреності, з урахуванням висновків суду, 15 травня 2023 року ГУ ПФУ в Харківській області повторно зареєстровано заяву №5237 щодо виплати недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 .

Постановою правління ПФУ від 25 листопада 2021 року №33-1 «Про затвердження змін до Порядку подання та оформлення документів (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 08 грудня 2021 року за №1589/37211, вилучено з Постанови 22-1 пункт 1.3 наступного змісту «Заява про призначення, перерахунок пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший, припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання, працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера може бути подана представником заявника, який діє на підставі виданої йому довіреності, посвідченої нотаріально».

Таким чином, до органу, що призначає пенсію, за ява про виплату недоотриманої пенсії подається особисто спадкоємцем.

Оскільки документи щодо виплати недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 були надані представником спадком ця ОСОБА_2 , Головним управлінням прийнято рішення відмовити у виплаті недоотриманої пенсії згідно з заявою від 15 травня 2023 року №5237.

Щодо вимоги позивача про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 10 858,88 грн., відповідач зазначає наступне.

Для підтвердження здійснення правової допомоги необхідно долучити розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися в акті приймання-передачі послуг за договором. Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час, витрачений на участь у судових засіданнях, вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням, ознайомлення з матеріалами справи в суді, тощо.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів надання йому юридичних послуг: відсутні документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження, тощо), детальний опис робіт, виконаних адвокатом (юристом) та здійснення витрат для надання правничої допомоги, витрачений час на складання позову та інше.

За п.5 Порядку ведення Книги обліку доходів і витрат, яку ведуть фізичні особи-підприємці, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, і фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність, затвердженого наказом Міндоходів від 16 вересня 2013 року №481, записи в книзі виконуються за підсумками робочого дня, протягом якого отримано дохід.

Проте, суду книги обліку доходів і витрат не надано.

За таких обставин відповідач вважає, що вимога позивача про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 10 858,88 грн. не підлягає задоволенню.

В задоволенні позову ОСОБА_2 відповідач просив відмовити в повному обсязі.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та стягнення суми недоотриманої пенсії, підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Руїз Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994, заява № 18390/91 вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Згідно з ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 є дочкою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 09 липня 2021 року.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , 23 травня 1986 року ОСОБА_2 та ОСОБА_5 уклали шлюб, після чого останній присвоєно прізвище ОСОБА_6 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 03 червня 2021 року Московським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

24 листопада 2021 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. видане ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадщина, на яку видане це свідоцтво, складається з: недотриманої пенсії в сумі 62 428,67 грн., яка належала померлій, що підтверджується довідкою №0500-1520-8/105895, виданою 16 листопада 2021 року Відділом обслуговування громадян №17 (сервісний центр) Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

14 грудня 2021 року ОСОБА_4 як представник ОСОБА_2 на підставі довіреності звернувся до Московського відділу обслуговування громадян у м. Харкові (сервісний центр) управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області з заявою, зареєстрованою за №15076, про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера ОСОБА_3 та відповідно до розписки-повідомлення додав до заяви всі необхідні документи.

Відповідно до повідомлення Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 15 травня 2023 року, на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 січня 2023 року по справі №200/4906/22 заяву від 14 грудня 2021 року ОСОБА_2 про виплату недоотриманої пенсії померлої ОСОБА_3 , яка перебувала на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області, зареєстровано та вона перебуває на опрацюванні.

Згідно з рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 24 травня 2023 року П/С №63, за результатами розгляду заяви від 15 травня 2023 року №5237 та поданих документів прийнято рішення щодо відмови ОСОБА_2 в оформленні та виплаті недоотриманої суми пенсії в зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , оскільки виявлені порушення норм чинного законодавства, а саме заява від 15 травня 2023 року №5237 подана довіреною особою на підставі нотаріально посвідченої довіреності.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Щодо рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про відмову в оформленні та виплаті недоотриманої пенсії позивачу, суд зауважує наступне.

Підставою відмови у прийнятті документів про отримання спадщини відповідачем зазначено те, що подання заяви про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера представником на підставі виданого доручення не передбачено чинним законодавством.

Так, пунктом 3 Постанови про організацію прийому та обслуговування осіб, які звертаються до органів Пенсійного фонду України, затвердженого Постановою правління Пенсійного фонду України 30.07.2015 № 13-1, визначено, що одним із принципів здійснення прийому та обслуговування осіб органами Пенсійного фонду є, зокрема: орієнтація на одержувача формування ефективної системи взаємодії з одержувачем послуги, надання послуги на базі централізованих інформаційних технологій незалежно від місця взяття його на облік (проживання, перебування на обліку).

Відповідно до пункту 5 Постанови про організацію прийому та обслуговування осіб, які звертаються до органів Пенсійного фонду України під час здійснення прийому та обслуговування особи користуються правами, передбаченими Законами України «Про звернення громадян», «Про захист персональних даних», «Про доступ до публічної інформації», законодавством про пенсійне забезпечення, законодавчими та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють відповідні відносини.

Особи, що звертаються до органів Пенсійного фонду, мають право, зокрема: звертатися до органів Пенсійного фонду особисто або через представника, повноваження якого оформлено у встановленому законом порядку.

Пунктом 9 Постанови про організацію прийому та обслуговування осіб, які звертаються до органів Пенсійного фонду України визначено, що органи Пенсійного фонду не мають права вимагати від заявника надання документів, інформації або вчинення дій, надання або здійснення яких не передбачено законодавчими та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють відповідні відносини, або які знаходяться в розпорядженні (віднесені до компетенції) відповідного органу Пенсійного фонду; відмовляти одержувачу у прийнятті оформлених належним чином і поданих у встановленому законодавством порядку заяв, звернень, документів, які він вважає за необхідне подати органу Пенсійного фонду.

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затверджено Постановою правління Пенсійного фонду України 25.11.2005 № 22-1 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України 07.07.2014 № 13-1) (надалі також «Порядок»).

Абзацом першим пункту 1.1 Порядку визначено, що заява про призначення, перерахунок, поновлення пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший; заява про припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання; заява про працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; заява про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України (далі орган, що призначає пенсію).

Абзацом четвертим пункту 2.26 Порядку визначено, що для виплати недоотриманої пенсії, яка ввійшла до складу спадщини, у зв`язку з відсутністю членів сім`ї або в разі не звернення ними за виплатою вказаної суми протягом шести місяців з дня відкриття спадщини до органу, що призначає пенсію, надається документ, що посвідчує особу заявника, свідоцтво про смерть, свідоцтво про право на спадщину.

Отже, пунктом 5 Положення про організацію прийому та обслуговування осіб, які звертаються до органів Пенсійного фонду України передбачено право особи звертатися до органів Пенсійного фонду особисто або через представника, повноваження якого оформлено у встановленому законом порядку.

Положення про те, що для виплати недоотриманої пенсії, яка ввійшла до складу спадщини, у зв`язку з відсутністю членів сім`ї або в разі не звернення ними за виплатою вказаної суми протягом шести місяців з дня відкриття спадщини до органу, що призначає пенсію, заявник повинен звернутися виключно особисто, Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затверджений Постановою правління Пенсійного фонду України 25.11.2005 № 22-1 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України 07.07.2014 № 13-1) не містить.

Не свідчить про наявність такого обмеження (щодо звернення до органу ПФУ через уповноваженого представника) і системний зміст вищевказаного Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», оскільки пункт 5 даного Порядку передбачає право особи звертатися до органів Пенсійного фонду особисто або через представника, повноваження якого оформлено у встановленому законом порядку.

Відтак, у спірних правовідносинах відповідачем допущено безпідставне розширене тлумачення змісту пунктів 1.1 та 2.26 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затвердженого Постановою правління Пенсійного фонду України 25.11.2005 № 22-1 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України 07.07.2014 № 13-1), оскільки положення щодо особистого звернення заявника з відповідною заявою та неможливості представництва у цих відносинах вказаний Порядок не містить.

Таким чином, вимога позивача про визнання протиправним та скасування рішення ГУ ПФУ в Донецькій області про відмову в оформленні та виплату недоотриманої пенсії ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виходячи зі змісту статті 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Відповідно до вимог статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1227 ЦК України передбачено, що суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.

Тлумачення статті 1227 ЦК України свідчить, що:

- цією нормою встановлено сингулярне правонаступництво членів сім`ї спадкодавця на отримання належних йому та неотриманих ним за життя грошових сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, інших соціальних виплат. Указані суми включаються до складу спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця членів сім`ї чи їх відмови від права на отримання вказаних сум. Специфіка правонаступництва прав на отримання сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат обґрунтовується необхідністю: а) створення умов для охорони майнових інтересів членів сім`ї спадкодавця в разі, коли вони не є його спадкоємцями; б) забезпечення можливості реалізації права на одержання членами сім`ї спадкодавця належних йому грошових коштів без дотримання передбаченої ЦК України процедури оформлення спадщини;

- право на одержання грошових сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, інших соціальних виплат виникає у членів сім`ї спадкодавця внаслідок вказівки закону (стаття 1227 ЦК України) та додаткового юридичного факту - смерті спадкодавця. Окрім цього, звичайно, необхідно щоб спадкодавець не реалізував належне йому право на отримання певних сум. Причини, через які ці суми не були отримані, можуть бути різноманітними, але закон не надає їм юридичного значення. Моментом, з якого виникатимуть права на отримання виплат, буде момент смерті спадкодавця. Законодавець не вказує, що перехід права на отримання цих сум є спадкуванням, а члени сім`ї - спадкоємцями. Це має важливе значення, оскільки дозволяє зробити висновок, що на набуття права на одержання грошових сум відповідно до статті 1227 ЦК України не поширюються норми про спадкування за заповітом або законом, зокрема, щодо усунення від спадкування (стаття 1224 ЦК України), прийняття, строків прийняття та оформлення спадщини, врахування цих сум при визначенні розміру обов`язкової частки (стаття 1241 ЦК України), задоволення вимог кредиторів (стаття 1281 ЦК України). Відповідно, при включенні зазначених прав до складу спадщини їх спадкування має відбуватися за правилами, встановленими для спадкування за заповітом або законом;

- право на перерахунок певних виплат, яке мав винятково спадкодавець, що був їх одержувачем, оскільки така можливість пов`язана з його суб`єктивним правом (зокрема, право на страхові виплати). Саме тому у членів сім`ї спадкодавця або ж у спадкоємців не виникає права вимагати перерахунку відповідних сум. Теж саме стосується і випадку вимагати призначення тієї чи іншої виплати. Тому потрібно відмежовувати ситуації при застосуванні положень статті 1217 ЦК України, за яких члени сім`ї чи спадкоємці вимагають перерахунку чи призначення певних виплат та випадки, за яких спадкодавцю неправомірно припиняють ті чи інші виплати.

Відповідно до частини першої статті 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії. У цьому разі частина суми неотриманої пенсії, але не більш як за 12 місяців, виплачується одночасно, а решта суми виплачується щомісяця рівними частинами, що не перевищують місячного розміру пенсії.

Згідно із частинами першою та другою статті 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується по місяць смерті включно членам його сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, у тому числі непрацездатним членам сім`ї, зазначеним у частині другій статті 36 цього Закону, які знаходилися на його утриманні, незалежно від того, проживали вони разом з померлим пенсіонером чи не проживали.

Члени сім`ї, зазначені в частині першій цієї статті, повинні звернутися за виплатою суми пенсії померлого пенсіонера протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. У разі звернення кількох членів сім`ї, які мають право на отримання суми пенсії, зазначеної у частині першій цієї статті, належна їм відповідно до цієї статті сума пенсії ділиться між ними порівну. У разі відсутності членів сім`ї, зазначених у частині першій цієї статті, або у разі не звернення ними за виплатою вказаної суми в установлений частиною другою цієї статті строк сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, входить до складу спадщини.

Положення частини третьої статті 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та статті 1227 ЦК України узгоджуються з положенням Закону України «Про пенсійне забезпечення», де в частині першій статті 91 вказано, що суми пенсії, що належали пенсіонерові і залишилися недоодержаними у зв`язку з його смертю, передаються членам його сім`ї, а в разі їх відсутності входять до складу спадщини.

Згідно зі статями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналіз наведених норм матеріального права дає можливість дійти висновку про те, що суми пенсії, які перейшли у спадщину, передаються спадкоємцям у повному обсязі, без будь-яких часових обмежень. Норми ч. 1 ст. 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», які регулюють виплату пенсіонеру певних сум пенсії не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії, не розповсюджуються на правовідносини з приводу отримання спадкоємцями померлого пенсіонера тих сум пенсії, які перейшли у спадщину.

Подібні правові висновки зроблені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 лютого 2022 року по справі № 428/10113/20.

Встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, позивач успадкувала належні спадкодавцю суми пенсії відповідно до положень статті 1227 ЦК України у тому розмірі, у якому спадкодавець мала право на їх виплату на момент своєї смерті. Дата звернення спадкоємця до органу Пенсійного фонду України з вимогою про виплату нарахованої за життя спадкодавця пенсії не впливає на розмір виплат та не надає органам Пенсійного фонду України права на обмеження цих виплат.

Отже, у спірних правовідносинах відповідач незаконно перешкоджає реалізації прав позивача як спадкоємця на отримання всього належного йому спадкового майна, яке визначено в свідоцтві про право на спадщину за законом від 24 листопада 2021 року та становить 62 428,67 грн.

Свідоцтво про право на спадщину за законом від 24 листопада 2021 року, видане державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А., у якому зазначено, що спадщина складається з недоотриманих пенсійних коштів у розмірі 62 428,67 грн., не оспорене та є чинним, а тому відмова Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області у виплаті пенсії спадкодавця спадкоємцю у повному обсязі є безпідставною.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_2 щодо виплати недоотриманої пенсії в розмірі 62 428,67 грн. після померлої ОСОБА_3 підлягають задоволенню, оскільки позивач успадкувала належні спадкодавцю суми пенсії відповідно до положень статті 1227 ЦК України, у тому розмірі, у якому спадкодавець мала право на їх виплату на момент своєї смерті.

Позивач просить відшкодувати йому понесені судові витрати по справі, а саме, витрати по сплаті судового збору в сумі 858,88 грн. та витрати на правову допомогу в сумі 10 000 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п/п 1,2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2023 року складає 2684,00 грн.

Дана позовна заява сформована в системі «Електронний суд», тому розмір судового збору за подання даної позовної заяви становить 858,88 грн. (1 073,60 х 0,8).

Оскільки позивачем не надано документів на підтвердження понесених витрат по сплаті судового збору, то, враховуючи задоволення позову, судовий збір в розмірі 858,88 грн. слід стягнути з відповідача на користь держави.

Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

У статті 137 ЦПК України зазначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Отже, витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (частина восьма статті 141 ЦПК України).

Аналогічна позиція висловлена Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, Верховним Судом у постановах від 02 грудня 2020 року у справі № 317/1209/19 (провадження № 61-21442св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 178/1522/18 (провадження № 61-3157св21), Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 12 квітня 2023 року у справі № 161/8104/21-ц.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/21 (провадження № 12-14гс22) зазначила, що розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини.

Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що враховуючи принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми як складові принципу верховенства права, визначення необхідного і достатнього ступеня деталізації опису робіт у цьому випадку є виключною прерогативою учасника справи, що подає такий опис.

Учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права.

Отже, у випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо.

На підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивачем надано лише ордер на надання правничої (правової) допомоги серія АХ №1060942 від 19 липня 2022 року, що не може бути належним підтвердженням досягнутої угоди між адвокатом та клієнтом щодо надання юридичних послуг, в зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні вимоги щодо стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 10 000 грн.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», ст.ст.15,16,25,328,1216,1217, 1218, 1227,1261 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 89, 128, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , представник позивача адвокат ЗАБОТІН Віталій Вікторович, до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та стягнення суми недоотриманої пенсії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про відмову у оформленні та виплаті недоотриманої пенсії ОСОБА_7 від 24 травня 2023 року НОМЕР_4 .

Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, , яке розташоване за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , грошові кошти в порядку спадкування за законом у виді недоотриманої за життя пенсії ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 62 428,67 грн. (шістдесят дві тисячі чотириста двадцять вісім грн. 67 коп.).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, , яке розташоване за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3, на користь держави на рахунок UA0026001, отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , Код класифікації доходів бюджету: 22030106, судовий збір в розмірі 858,88 грн. (вісімсот п`ятдесят вісім грн. 88 коп.).

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 28 липня 2023 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Т.А. Хаустова