Справа №932/4864/22
Провадження № 2/932/2413/22
14 липня 2023 року м. Дніпро
Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
головуючого - судді Овчиннікової О.С.,
за участю секретаря судового засідання - Фетіскіної К.Р.,
за участю позивачки - ОСОБА_1 ,
за участю представника позивачки - адвоката Сергієвської А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Дніпра цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу не менш як п`ять років до відкриття спадщини,
Позивачка звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якій просить встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. Вимоги заяви обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , у зв`язку з чим відкрилася спадщина на майно, що залишилося після його смерті. Заявниця з померлим ОСОБА_3 проживали однією сім`єю протягом десяти років, починаючи з 2000 року в АДРЕСА_1 , вели спільний побут та мали спільні права та обов`язки, однак не встигли зареєструвати шлюб за його життя. Спадщина у вигляді 23/100 частин будинку АДРЕСА_2 , яка належала померлому на праві приватної власності, заявницею фактично була прийнята, оскільки вона мешкала за цією адресою на день смерті ОСОБА_3 , останній не перебував у зареєстрованому шлюбі з іншою та дітей не мав. Позивачка є єдиним спадкоємцем четвертої черги за законом. У встановлений законом строк вона звернулася до нотаріуса, однак 23.07.2020 року нотаріус Черновська Л.Г. постановою відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки документально не підтверджено факт спільного проживання із спадкодавцем однією сім`єю не менш п`яти років до часу відкриття спадщини. До нотаріуса також звернувся племінник померлого ОСОБА_2 , який є спадкоємцем п`ятої черги. Для подальшого оформлення спадщини за померлим, необхідно довести факт проживання з ним однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.
В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в заяві. Позивачка додала, що після смерті ОСОБА_3 продовжує жити в квартирі АДРЕСА_3 , сплачує комунальні платежі, виконує поточні ремонтні роботи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату та місце судового розгляду, відзиву не надав, заяв і клопотань не надав, причини неявки суду не повідомив. Тому суд, зі згоди позивача, ухвалює рішення при заочному судовому розгляді справи, що відповідає вимогам ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Вислухавши пояснення позивачки та її представника, заслухавши покази свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується доданою до матеріалів справи копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 03.02.2010 року.
Постановою від 23.07.2020 року завідуюча Сьомою дніпровською державною нотаріальною конторою ОСОБА_4 відмовила у вчинення нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянина України ОСОБА_3 на ім`я громадянки ОСОБА_1 на спадкове майно - 23/100 частини домоволодіння АДРЕСА_2 з підстав відсутності документу - встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини; наявність спадкоємця п`ятої черги за законом - племінника ОСОБА_2 .
Звертаючись до суду заявниця посилається на те, що з 2000 року проживала зі ОСОБА_3 за адресою: до 2003 року - АДРЕСА_4 , з 2003 року - АДРЕСА_1 , спільно, однією сім`єю без реєстрації шлюбу по день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Доказом на підтвердження факту постійного проживання позивачки ОСОБА_1 та померлого ОСОБА_3 , як чоловіка та жінки, до 2003 року за адресою - АДРЕСА_4 , у квартирі батьків позивачки є показання свідка - матері позивачки ОСОБА_5 , допитаної в судовому засіданні.
Факт постійного проживання позивачки ОСОБА_1 та померлого ОСОБА_3 , як чоловіка та жінки, з 2003 року за адресою - АДРЕСА_1 , підтверджують допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 .
Як вбачається з наданого до суду позивачкою акту № 019001 від 19.06.2009 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, представниками постачальника електроенергії ВАТ «ЕК «Дніпрообленерго» за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності основного будинковласника ОСОБА_3 виявлено та зафіксовано порушення, з актом ознайомлена та згодна також ОСОБА_1 .
Виходячи з договору № 1801048 від 21.02.2012 року про реструктуризацію заборгованості по акту про порушення від 19.06.2009 року за адресою АДРЕСА_1 , цей договір укладений з ОСОБА_1 після смерті власника будинку ОСОБА_3 . ОСОБА_1 взяла на себе зобов`язання сплатити суму заборгованості за актом у розмірі 9300 грн.
Крім того, судом було допитано в якості свідків осіб, які надали наступні показання.
Свідок ОСОБА_6 показала суду, що вони з ОСОБА_1 сусіди, знає її з 2003 року, коли вони з ОСОБА_3 переїхали в будинок батька ОСОБА_3 АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 та ОСОБА_3 мешкали разом як подружжя. Під час їхнього спільного проживання ОСОБА_1 працювала та майже утримувала родину, оскільки ОСОБА_3 знаходився вдома без роботи, вживав спиртне. Їхній родині допомагали батьки ОСОБА_1 . Жили разом до дня смерті ОСОБА_3 в 2010 році, вона самостійно його похоронила, інших родичів у нього не було, батьки померли раніше. ОСОБА_1 продовжує жити в цьому будинку, сплачує комунальні платежі, ремонтує.
Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні показала, що вона є рідною тіткою ОСОБА_1 . З ОСОБА_3 вони стали мешкати разом в 2000 році у батьків ОСОБА_1 . Потім в 2003 році переїхали до будинку батька ОСОБА_8 по АДРЕСА_2 зараз) Підтвердила, що вони проживали спільно як родина, мали спільний бюджет, правда, працювала здебільшого ОСОБА_1 , вона ж сплачувала за його кредити та борг за світло, після смерті ОСОБА_3 вона продовжує там мешкати.
Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показала, що позивачка - її донька. Підтвердила, що з ОСОБА_3 вони мешкали разом як подружжя з 2000 року по день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Донька продовжує жити в його будинку.
Згідно зі ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я утворюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Для заявниці встановлення вищезазначеного факту має юридичне значення, оскільки дозволить реалізувати її право на прийняття спадщини, як спадкоємиці.
Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ст. 95 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким чином, оцінивши отримані в ході розгляду справи докази в їх сукупності, суд вважає доведеним факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю з 2000 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 - по день смерті останнього.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.258-259, 294, 315-319, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу не менш як п`ять років до відкриття спадщини задовольнити.
Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю з 2000 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 - день смерті останнього.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.С. Овчиннікова