ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1360/23 Справа № 707/364/20
Черкаський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

28 липня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Карпенко О.В.

суддів: Бородійчука В.Г.

Василенко Л.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 09 липня 2020 року у справі за позовом АТ «Кредобанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

12 лютого 2020 року через засоби поштового зв`язку позивач АТ «Кредобанк» в особі представника Кізко Л.С. звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 заборгованості за Кредитним договором № CL-113287 від 23.05.2018 року в розмірі 99 346,51 грн.

Заочним рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 09 липня 2020 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ «Кредобанк» заборгованість за договором в сумі 99 346 грн 51 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ «Кредобанк» судові витрати в сумі 2 102 грн.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку,подавши 21 липня 2023 року апеляційну скаргу.

Для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 09 липня 2020 року, листом № 707/364/20/11961/2023 від 21 липня 2023 року із суду першої інстанції витребувані матеріали цивільної справи № 707/364/20, які 27 липня 2023 року надійшли до Черкаського апеляційного суду.

Колегія суддів, розглянувши вказану апеляційну скаргу перевіривши матеріали справи, приходить до висновку про поврнення апеляційної скарги по наступних підставах.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

За змістом ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зазначений порядок є спеціальним і представляє окрему стадію судового процесу, дотримання якої для відповідача є обов`язковим.

З аналізу норм 287 ЦПК України вбачається, що оскарження заочного рішення відповідачем в загальному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення, тобто відповідач, не може оскаржити рішення в апеляційному порядку, оминаючи стадію перегляду заочного рішення судом, який його ухвалив, відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст. 284 ЦПК України.

В ч. 2 п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24 жовтня 2008 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» роз`яснено, що відповідно до статей 231, 232 ЦПК України ( в редакції, яка діяла до 15 грудня 2017 року) та аналогічна статей 284, 287 ЦПК України (редакція, яка діяла з 15 грудня 2017 року) оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення. В іншому випадку апеляційний суд відмовляє в прийнятті апеляційної скарги на заочне рішення.

Вирішуючи питання про можливість апеляційного оскарження в загальному порядку рішення, яке визначене судом як заочне, судам необхідно враховувати, що відповідно до частини п`ятої статті 124 Конституції України судові рішення є чинними та обов`язковими до виконання на всій території України, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Тому особи, які оскаржують таке рішення, мають враховувати, що рішення, яке визначене судом як заочне, повинне оскаржуватися в порядку, встановленому для оскарження заочних рішень.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем ОСОБА_2 , та вважає себе правонаступником померлого відповідача по справі, подала апеляційну скаргу до апеляційного суду на заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 09 липня 2020 року, проте із письмовою заявою про перегляд заочного рішення до районного суду не зверталася. Оскаржуване заочне рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України, не переглядалося, тобто вона як правонаступник відповідача не виконала вимоги щодо порядку перегляду заочного рішення суду.

Також із матеріалів справи вбачається, що за результатом розгляду справи судом першої інстанції вперше ухвалене заочне рішення.

Враховуючи, що ОСОБА_1 порушено встановлений процесуальним законом порядок оскарження заочного рішення, тому відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Таким чином, з урахуванням конституційного принципу судового захисту, верховенства права та правової визначеності, колегія суддів дійшла висновку, що за змістом статей 284, 287 та 288 ЦПК України правонаступник відповідач вважаючи, що її права порушені заочним рішення, може захистити свої права шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення, та в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення або ухвалення повторного заочного рішення - шляхом подання апеляційної скарги.

Такий порядок перегляду заочного рішення та його оскарження узгоджується з Конвенцією та практикою ЄСПЛ.

Іншого порядку оскарження заочного рішення нормами процесуального законодавства не передбачено.

Отже, враховуючи наведене і те, що ОСОБА_1 не дотримано викладений процесуальний порядок оскарження заочного рішення суду, у прийнятті апеляційної скарги необхідно відмовити та роз`яснити ОСОБА_1 порядок оскарження заочного рішення суду відповідно до ст. 284, 287 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 284, 287, 357 ЦПК України, апеляційний суд ,-

у х в а л и в :

Відмовити у прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 09 липня 2020 року у справі за позовом АТ «Кредобанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та повернути її скаржнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право на подачу заяви до Черкаського районного суду Черкаської області про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. 287 ЦПК України

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Суддя-доповідач О.В. Карпенко

Судді В.Г. Бородійчук

Л.І. Василенко