Ухвала

31 липня 2023 року

м. Київ

справа № 295/3560/23

провадження № 61-9148 ск 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 10 квітня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 31 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання правочину недійсним, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

1. У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом.

2. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 28 березня 2023 року позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

3. Суд першої інстанції зазначив, що відсутність окреслених вимог позивача позбавляють суд можливості визначитись із характером правовідносин між учасниками, в залежності від цього встановити правильну предметну юрисдикцію, з`ясувати відомості щодо існування підстав звільнення позивача від сплати судового збору на підставі Закону України «Про судовий збір», на чому, зокрема, наполягає позивач.

4. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 10 квітня 2023 року, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

5. До Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 10 квітня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржувані судові рішення, змінити рішення судів попередніх інстанцій не передаючи справу на новий розгляд.

6. Перевіривши доводи касаційної скарги та оскаржувані судові рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з огляду на таке.

7. Цивільний процесуальний кодекс України (далі - ЦПК України) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (стаття 1 ЦПК України).

8. Відповідно до частин першої та другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

9. Також частиною третьою цієї ж статті передбачено, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

10. Частиною першої статті 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

11. Частинами першою та другою статті 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є, зокрема, позовна заява.

12. Статтею 175 ЦПК України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

13. Відповідно до частин другої та третьої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

14. Загальновизнаним є той факт, що під змістом позовних вимог розуміється визначення позивачем способу захисту свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, свободи чи законного інтересу згідно частини першої статті 4 ЦПК України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи, оскільки суд, відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України, розглядає справи межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

15. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтуванні мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог.

16. Відмовляючи у задоволенні апеляційної скарги та залишаючи без змін ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 10 квітня 2023 року, Житомирський апеляційний суд зазначив, що із матеріалів справи слідує та судом установлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання правочину недійсним та відшкодування моральної шкоди.

17. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 28 березня 2023 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху із посиланням на те що текст позовної заяви є вкрай утрудненим у сприйнятті та неможливий у розумінні за самої уважної оцінки. Окрім того, у позові відсутні окреслені вимоги, які позбавляють суд можливості визначитись із характером правовідносин між учасниками та з`ясувати наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі Закону України «Про судовий збір».

18. На виконання вимог ухвали Богунського районного суду м. Житомира про залишення позовної заяви без руху, ОСОБА_1 07 квітня 2023 року подала до суду заяву про усунення недоліків із зазначенням спростувань щодо визначених судом недоліків її позовної заяви.

19. У позовній заяві ОСОБА_1 просить визнати недійсним правочин.

20. Поняття і види правочинів визначені статтею 202 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша стаття 202 ЦК України). Термін «правочин» означає по суті - «угода», «договір». Проте, текст позовної заяви ОСОБА_1 не містить посилання щодо назви правочину, дати його вчинення, сторін і. т. і.

21. Неконкретність позовних вимог унеможливить не тільки правильне вирішення справи судом, а й взагалі можливість вирішення спору як такого.

22. Розуміння судом позовних вимог є підставою для правильного визначення спірних правовідносин та застосування норм матеріального права.

23. З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що вона оскаржує певні дії спеціалістів Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, що в однозначному викладі позовних вимог потребує з`ясування юрисдикції спору.

24. Натомість назва позову - про визнання правочину недійсним (при наявності правочину як такого) може свідчити про належність спору до цивільного.

25. 07 квітня 2023 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про усунення недоліків, вказаних в ухвалі Богунського районного суду м. Житомира від 28 березня 2023 року.

26. Із вказаної заяви вбачається, що позивач недоліки позовної заяви не усунула. Заява не містить уточнюючої інформації щодо правочинів (правочину), які позивач бажає визнати недійними, не обґрунтовує належним чином виклад обставин справи та не вказує на перелік правочинів, що підлягають оскарженню.

27. Вказана заяви лише містить перелік порушень які, на думку заявника, містяться в ухвалі Богунського районного суду від 28 березня 2023 про залишення позовної заяви без руху.

28. Таким чином, станом на 10 квітня 2023 року, вимоги ухвали про залишення позову без руху від 28 березня 2023 року позивачем виконано не було, внаслідок чого суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

29. Ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про усунення недоліків, вказаних в ухвалі Богунського районного суду м. Житомира від 28 березня 2023 року, яка була долучення в якості додатку до касаційної скарги, Верховний Суд погоджується із доводами судів попередніх інстанцій про те, що вимоги ухвали суду першої інстанції про залишення позову без руху позивачем не були виконані, оскільки заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ЦПК України та складається із доводів позивача стосовно неправомірних, на її думку, дій суду першої інстанції, спрямованих на безпідставне залишення її позову без руху.

30. Таким чином доводи касаційної скарги стосовно необхідності скасування рішень судів попередніх інстанцій у справ № 295/3560/23 є необґрунтованими.

31. Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

32. Враховуючи, що доводи касаційної скарги є необґрунтованими, а правильне застосування норм права судами першої та апеляційної інстанцій є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 10 квітня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 31 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання правочину недійсним, відшкодування моральної шкоди.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді В. В. Пророк

А. І. Грушицький

Є. В. Петров