Провадження № 2/243/663/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Фаліна І.Ю.

за участю:

секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах яких діє представник, адвокат Миджин Галина Євгенівна до Горлівської державної нотаріальної контори про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває вказана цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 08.02.2022 було відкрито провадження у справі та з метою виконання вимог ч. 1 ст. 189 ЦПК України розпочато підготовче провадження у справі.

У підготовчому судовому засіданні ані позивачі, ані їх представник будучи належним чином повідомленими про дату, час та спосіб слухання справи, участі не приймали.

Ухвалою суду від 02.05.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 02 червня 2023 року об 11 год. 00 хв., в режимі відеоконференції, оскільки у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, продовженням строку дії воєнного стану в Україні, відповідно до рішення зборів суддів Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05 травня 2022 року № 6 та наказу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області «Про впровадження дистанційної роботи на період воєнного стану» № 29-к від 10 травня 2022 року, здійснення судочинства Слов`янським міськрайонним судом Донецької області запроваджено дистанційно.

В судові засідання, призначені на 02 червня 2023 року об 11 год. 00 хв., 26 червня 2023 року о 08 год. 30 хв. та 31 липня 2023 року о 09 год. 30 хв., позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 будучи належним чином повідомленими про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом направлення на адреси їх проживання судових повісток, в судових засіданнях участі не приймали жодного разу, про причини неявки суду не повідомили.

Крім того, представник позивачів - адвокат Миджин Г.Є. також будучи належним чином повідомленою про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом направлення на її електронну адресу викликів до суду як для неї, так і для передання позивачам, також в судових засіданнях участі не приймала жодного разу, про причини неявки суду не повідомила.

Суд зазначає, що для виклику як позивачів, так і їх представника, судом були здійсненні всі можливі заходи спрямовані на своєчасне та належне повідомлення останнього про виклик в судові засідання стосовно розгляду їх позовної заяви.

Таким чином, судом встановлено, що належним чином повідомлені позивачі та їх представник про дату, час та спосіб розгляду справи в жодному призначеному судовому засіданні участі не приймали.

Представник відповідачаГорлівської державної нотаріальної контори в судовому засіданні участі не приймав, хоча належним чином відповідач був повідомлений про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом здійснення виклику на мобільний телефон вказаний позивачами в позовній заяві, та публікації оголошень про виклик до суду на офіційному веб-сайті Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, причину неявки суду не повідомив.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що належним чином повідомлені позивачі та їх представник про дату, час та спосіб розгляду справи в жодному призначеному судовому засіданні участі не приймали, та не надали заяви про відкладення розгляду справи, суд доходить висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 260, 261, 354ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах яких діє представник, адвокат Миджин Галина Євгенівна до Горлівської державної нотаріальної контори про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлений 31.07.2023.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду

Донецької області І.Ю. Фалін