ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

01 серпня 2023 року

м. Харків

справа № 643/7603/21

провадження № 22ц/818/1631/23

Харківський апеляційний суд в складі судді Бурлака І.В., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 13 січня 2022 року в складі судді Єрмак Н.В. по справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання і водовідведення

в с т а н о в и в:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 13 січня 2022 року позов Комунального підприємства «Харківводоканал» - задоволено.

На вказане рішення суду 18 липня 2023 року за допомогою системи «Електронний суд» ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подала апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 24 липня 2023 року витребувано зазначену справу з суду першої інстанції.

Справа надійшла до суду апеляційної інстанції 27 липня 2023 року.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подано клопотання про поновлення строку, мотивоване тим, що про розгляд справи та ухвалення оскаржуваного рішення суду їй не було відомо до 30 червня 2023 року. Лише 07 липня 2023 року вона ознайомилась з матеріалами справи та 18 липня 2023 року подала апеляційну скаргу на рішення суду.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржуване рішення суду ухвалено 13 січня 2022 року в порядку письмового провадження на наявними у справі матеріалами.

Копія позовної заяви з доданими матеріалами та копія ухвали про відкриття провадження у справі судом першої інстанції направлені не кожному з відповідачів окремо, а в одному конверті на ім`я всіх відповідачів та вручені особі з прізвищем « ОСОБА_6 » (а.с. 23).

За таких умов, оскільки копії позовної заяви з доданими матеріалами та ухвали про відкриття провадження у справі особисто ОСОБА_1 судом першої інстанції не направлялись та не вручались, підстав вважати, що вона була обізнана про перебування справи у провадженні суду, не вбачається.

Відомостей про отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваного рішення суду матеріали справи також не містять.

З матеріалами справи ОСОБА_1 ознайомилась 07 липня 2023 року, що підтверджується її заявою (а.с. 36).

Таким чином, з урахуванням викладених обставин необхідно поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 13 січня 2022 року.

Однак, апеляційне провадження по справі не може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями при поданні апеляційної скарги на рішення суду оплаті підлягає судовий збір 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

До суду першої інстанції сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн, 150 % від цієї суми становить 3405,00 грн.

Проте, судовий збір за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 не сплачено.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що постановами державного виконавця від 28 червня 2023 року на виконання оскаржуваного рішення суду накладено арешт на її кошти та майно. Вона працює прибиральницею у Державній установі «Інститут охорони здоров`я дітей та підлітків Національної академії медичних наук України», та 30 червня 2023 року на її рахунок надійшла заробітна плата у розмірі 7304,11 грн, яка в повному обсязі стягнута з неї в ході примусового виконання рішення суду. На підставі постанов про накладення арешту на всі її кошти 14 липня 2023 року банком обмежено операції по рахунку на її ім`я.

Перевіривши матеріали справи та доводи клопотання вважаю, що зазначене клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно частини 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Підставою для відстрочення сплати судового збору чи звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану особи, яка, у свою чергу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. В іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Таким чином, надання апелянтом належних та допустимих доказів відсутності матеріальних ресурсів на момент звернення з апеляційною скаргою є визначальним для прийняття судом рішення у відповідності до статті 136 ЦПК України.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані ОСОБА_1 обставини не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки не характеризують її майновий стан на момент подання апеляційної скарги.

ОСОБА_1 на підтвердження наявності підстав для відстрочення сплати судового збору не надано доказів, зокрема, відомостей про її доходи за попередній календарний рік (2022), які б дозволяли суду встановити, що розмір судового збору, який підлягає сплаті, перевищує 5 відсотків розміру її доходу за попередній календарний рік.

Інших належних доказів, які б підтверджували наявність підстав для відстрочення сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір», нею також не надано.

Сам факт виконання оскаржуваного рішення суду та накладення арешту на рахунки ОСОБА_1 не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

У зв`язку з чим, вважаю за необхідне залишити клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору без задоволення.

Водночас, ОСОБА_1 роз`яснюється, що вона не позбавлена права звернутися до суду із заявою про відстрочення сплати судового збору, надавши відповідні докази, які б свідчили про наявність підстав для цього.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для сплати судового збору в сумі 3405,00 грн

на рахунок UA0020661,

отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101,

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947,

банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.),

код банку отримувача (МФО) 899998,

код класифікації доходів бюджету 22030101,

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа),

і надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції оплати цих витрат або надання доказів, що підтверджують наявність підстав для відстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

Для вчинення апелянтом вказаних дій слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст. 127, 136, 185, 356, 357 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 13 січня 2022 року.

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 13 січня 2022 року в складі судді Єрмак Н.В. по справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання і водовідведення - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк 10 днів для сплати судового збору в розмірі 3405,00 грн або надання доказів, що підтверджують наявність підстав для відстрочення сплати судового збору відповідно до закону, з дня отримання копії цієї ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Бурлака