ПОСТАНОВА

Іменем України

18 липня 2023 року м. Кропивницький

справа № 383/298/22

провадження № 22-ц/4809/329/23

Кропивницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Мурашка С.І., Карпенка О.Л.,

при секретарі Федоренко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Укрзалізниця» на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області у складі судді Замши О.В. від 09 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» про стягнення заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, -

встановив:

У травні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, мотивуючи його тим, що згідно з наказом № 56/ОС від 03.10.2008 року він був прийнятий учнем електромонтера контактної мережі по 2 розряду в Бобринецький район контактної мережі. Згідно з наказом № 8/ОС від 12.01.2009 року переведений електриком територіальної контактної мережі 3 розряду. У подальшому, згідно з наказом ЕЧВК-0329/ОС від 16.06.2015 року переведений на роботу машиністом автомотриси 5 розряду Бобринецького району контактної мережі. 08.02.2018 року згідно наказу № 2/ОС ОСОБА_1 переведений на роботу машиністом автомотриси по 6 розряду районної контактної мережі по ст. Бобринець та продовжує виконувати вказану роботу до цього часу.

27.07.2015 за підписом начальника Долинської дистанції електропостачання ОСОБА_2 видано наказ № 177 «Про вид і регламент чергування на пунктах групування, району електропостачання та черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ) Долинської дистанції електропостачання» (далі наказ № 177 від 27.07.2015 року).

Згідно з п. 1 наказу № 177 від 27.07.2015 «відповідно до п. 1.2 «Інструкції черговому персоналу району електропостачання залізниць» ЦЕ-0026, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 521-Ц та п. 1.4 «Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць» ЦЕ-0027, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 522-Ц дозволити з 15 жовтня 2015 року по Бобринецькому району контактної мережі (ЕЧК-23) для працівників з правом керування спеціальним самохідним рухомим складом (ССРС) або автомобілем на черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ), по Тимківському району контактної мережі (ЕЧК-23) черговому персоналу по пунктам групування на посту ЕЦ ст. Тимково та черговому персоналу по району електропостачання (ЕЧС-7) на черговому пункту ЕЧС-7 ст. Долинська цілодобове чергування з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику, як заміна цілодобового чергування в разі неможливості його організації через недостатність робочого часу оперативного персоналу при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами. Тривалість зміни при чергуванні з правом відпочинку встановлюється 24 години. Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу. Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин, при цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни, а тривалість відпочинку не може бути меншою 6 годин».

Відповідно до п. 4 наказу № 177 від 27.07.2015 року «облік робочого часу проводиться за встановленою журнальною формою з попереднім обов`язковим оформленням початку та закінчення зміни в оперативному журналі, а виклик для чергування на об`єкті або закінчення активного чергування оформлюється в оперативному журналі за часом вказаним у добовій відомості ЕЧЦ-5. Достовірність обліку робочого часу покладається на керівника лінійного підрозділу (цеху)».

Вказав, що починаючи з 15 жовтня 2015 року і до червня 2020 року (коли було відмінене добове чергування) роботодавець не враховував та не оплачував 25 % робочого часу за кожну відпрацьовану добову зміну. Він працював безперервно 24 години (з 8 ранку до 8 ранку наступного дня), однак йому зараховували до табелю обліку відпрацьованого часу 18 годин. Відповідно і заробітну плату отримував за 18 годин. Це пояснювалось тим, що начебто 6 годин він відпочивав у спеціально обладнаній кімнаті. Твердження щодо такого відпочинку не відповідає дійсності, оскільки виконання трудових обов`язків не дозволяє йому залишити робоче місце навіть для харчування, не говорячи вже про відпочинок у окремій кімнаті.

Крім того зазначив, у структурному підрозділі кімната для відпочинку була облаштована на початку 2020 року. Тобто з жовтня 2015 року до січня 2020 року такої кімнати для відпочинку не існувало. Разом з цим роботодавець рахував за 1 годину добової зміни 0,75 години робочого часу.

Вказує, що роботодавець не забезпечив ведення обліку активної роботи, яка має обраховуватись та оплачуватись без зниженого коефіцієнту. Усі добові чергування були зараховані як 18 годин замість фактично відпрацьованих 24 годин. Однак перебувати у кімнаті для відпочинку позивач не мав права, а тому і застосовувати до його робочого часу коефіцієнт 0,75 не було правових підстав.

Посилаючись на ці обставини, позивач з урахуванням поданих уточнень просив стягнути з відповідача на його користь 88 263,20 грн не нарахованої та невиплаченої заробітної плати та 38 208,63 грн компенсації втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 09 листопада 2022 року позов задоволено.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Укрзалізниця» в особі Регіональної філії «Одеська залізниця» на користь ОСОБА_1 88263 грн. 20 коп. ненарахованої та невиплаченої заробітної плати та 38208 грн. 63 коп. компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, а всього 126471 грн. 83 коп.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Укрзалізниця» в особі Регіональної філії «Одеська залізниця» на користь держави судовий збір в розмірі 1264 грн. 71 коп.

В апеляційній скарзі скаржник, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд неповно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.

Зазначив, що згідно розрахунку чисельності для забезпечення безперебійного виїзду аварійно-відновлювальних бригад по району контактної мережі ст. Бобринець (ЕЧК-23) необхідно 5 змінних працівників, проте з 01 липня 2015 року фактично працювали три працівники. Забезпечити прибуття чергового в приміщення району контактної мережі не пізніше 20 хвилин після виклику для організації чергування на дому не було можливості з причин відділеного проживання працівників від місця роботи.

З 15 жовтня 2015 року було дозволено організовувати чергування на об`єкті з правом відпочинку по району контактної мережі. При чергуванні на об`єкті за 1 годину чергування до робочого часу працівника зараховується 0,75 годин, які оплачуються з розрахунку встановленої тарифної ставки.

12.08.2015 ОСОБА_1 було письмово попереджено про зміну істотних умов праці, у зв`язку з організацією чергування на об`єкті з 15.10.2015.

Також зазначив, що працівники району контактної мережі з метою скорішої організації чергування з правом відпочинку на об`єкті самостійно організували та облаштували кімнату відпочинку, а саме придбали ліжка, ковдри. Правники працювали в такому режимі та скарг від них до керівництва дистанції до лютого 2020 року не надходило, що розцінювалось, як принцип мовчазної згоди працівників.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 згідно з наказом № 56/ОС від 03.10.2008 прийнятий учнем електромонтера контактної мережі по 2 розряду в Бобринецький район контактної мережі. Згідно з наказом № 8/ОС від 12.01.2009 року переведений електриком територіальної контактної мережі 3 розряду. Згідно з наказом ЕЧВК-0329/ОС від 16.06.2015 року ОСОБА_1 переведено на роботу машиністом автомотриси 5 розряду Бобринецького району контактної мережі. 08.02.2018 згідно наказу № 2/ОС був переведений на роботу машиністом автомотриси по 6 розряду районної контактної мережі по ст. Бобринець.

27.07.2015 начальником Долинської дистанції електропостачання ОСОБА_2 видано наказ № 177 «Про вид і регламент чергування на пунктах групування, району електропостачання та черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ) Долинської дистанції електропостачання» (далі наказ № 177 від 27.07.2015 року).

Згідно з п. 1 наказу № 177 від 27.07.2015 року «відповідно до п. 1.2 «Інструкції черговому персоналу району електропостачання залізниць» ЦЕ-0026, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 521-Ц та п. 1.4 «Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць» ЦЕ-0027, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 522-Ц дозволити з 15 жовтня 2015 року по Бобринецькому району контактної мережі (ЕЧК-23) для працівників з правом керування спеціальним самохідним рухомим складом (ССРС) або автомобілем на черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ), по Тимківському району контактної мережі (ЕЧК-23) черговому персоналу по пунктам групування на посту ЕЦ ст. Тимково та черговому персоналу по району електропостачання (ЕЧС-7) на черговому пункту ЕЧС-7 ст. Долинська цілодобове чергування з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику, як заміна цілодобового чергування в разі неможливості його організації через недостатність робочого часу оперативного персоналу при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами. Тривалість зміни при чергуванні з правом відпочинку встановлюється 24 години. Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу. Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин, при цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни, а тривалість відпочинку не може бути меншою 6 годин».

Відповідно до п. 4 наказу № 177 від 27.07.2015 року «облік робочого часу проводиться за встановленою журнальною формою з попереднім обов`язковим оформленням початку та закінчення зміни в оперативному журналі, а виклик для чергування на об`єкті або закінчення активного чергування оформлюється в оперативному журналі за часом вказаним у добовій відомості ЕЧЦ-5. Достовірність обліку робочого часу покладається на керівника лінійного підрозділу (цеху)».

По району контактної мережі ст. Бобринець такий режим чергування застосовувався з 01 липня 2016 року, про що не заперечується позивачем.

У наказі № 177 від 27.07.2015 року вказано, що добове чергування з правом відпочинку у спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику дозволяється при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами (п. 1).

Нормативні вимоги до такої спеціально обладнаної кімнати для відпочинку встановлені у Положенні про порядок та умови організації чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома, затвердженого наказом Укрзалізниці від 17.05.2002 року № 255-Ц (далі Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року).

Так, п. 3 Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року передбачено, що «чергування на об`єктах, з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, запроваджується на об`єктах, які обладнані автоматикою, телеуправлінням, пожежною сигналізацією.

Крім того, кімната для відпочинку повинна бути обладнана визивною сигналізацією, диспетчерським зв`язком, ліжком з повним комплектом постільної білизни, шафою, чайником та електроплиткою для підігрівання їжі, холодильником, місце користування якими повинно відповідати вимогам протипожежної безпеки.

Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу.

Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин. При цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни.

Після добового чергування надається відпочинок не менше 48 годин.

Наказом АТ «Укрзалізниця» від 18.04.2019 року № 268 визнано таким, що втратило чинність положення № 255-Ц від 17.05.2002 року та введено в дію Положення про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома (далі - Положення 18.04.2019 року № 268).

Положенням 18.04.2019 року № 268 передбачено, зокрема:

2.1. Режим чергування на об`єкті з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті може запроваджуватись на об`єктах, які обладнані автоматикою, телеуправлінням, пожежною сигналізацією.

2.2. Кімната для відпочинку при чергуванні обладнується визивною сигналізацією, диспетчерським зв`язком, ліжком з повним комплектом постільної білизни, шафою, чайником, холодильником, приладом для підігрівання їжі, місце розташування яких повинно відповідати вимогам протипожежної безпеки та санітарної гігієни.

2.3. При чергуванні на об`єкті за 1 годину чергування до робочого часу працівника зараховується 0,75 годин, які оплачуються з розрахунку встановленої тарифної ставки (посадового окладу). Аналогічно зараховується до оплати тривалість чергування у вечірні та нічні години.

2.4. Загальна тривалість робочого часу працівника за зміну (активна робота з часом чергування, зарахованим до робочого часу) не може перевищувати 18 годин. При цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня (8 годин) чи зміни (12 годин).

3.3. Активною роботою є виконання працівником робіт, передбачених його трудовими обов`язками, в тому числі виконання аварійних і невідкладних робіт.

4.2. Початок і закінчення чергування, перерви для відпочинку і харчування протягом зміни встановлюються Правилами внутрішнього трудового розпорядку підрозділу.

4.4. Облік активної роботи, що виникає при чергуванні на об`єктах та вдома, проводиться за встановленим у підрозділі порядком».

Згідно довідки про результати перевірки служби електропостачання «Долинська дистанція електропостачання» регіональної філії «Одеська залізниця» від 28.02.2020 року, перевіркою встановлено, що по ЕЧК-23 застосовується добове чергування на об`єкті для машиністів автомотриси. Кімната для відпочинку (на другому поверсі адміністративної будівлі) не відповідає вимогам п. 2.2. Положення № 268:

- визивною сигналізацією та диспетчерським зв`язком не обладнана;

- згідно інвентаризаційного списку бухгалтерії ЕЧ-5 станом на 20.02.2020 ліжка на обліку не числяться;

- по бухгалтерському обліку «ковдра зимова» по ЕЧК-23 не значиться;

- кімната відпочинку потребує ремонту;

- порядок про прання та періодичність заміни білизни внутрішніми документами не визначений;

- харчування черговими машиністами автомотриси провадиться в кімнаті для приймання їжі, що розташована на 1-му поверсі.

По виробничому підрозділу не розроблений порядок обліку активної роботи, що виникає при чергуванні на об`єкті та вдома (порушення п. 4.4 Положення № 268. Початок і закінчення чергування на об`єкті та вдома, перерви для відпочинку і харчування протягом зміни Правилами внутрішнього трудового розпорядку дистанції не встановлені. Для добового чергування на об`єкті ЕЧК-23, графіки змінності на машиністів автомотриси складаються по 18 годин за зміну, з розрахунку чергування з правом відпочинку за 1 годину до робочого часу зараховується 0,75 год., при цьому час активної роботи для виконання безпосередніх обов`язків взагалі не передбачається.

Також, у лютому 2021 року Управлінням держпраці у Кіровоградській області був проведений позаплановий захід державного нагляду щодо додержання вимог законодавства у сфері праці, за наслідками якого складено Акт від 09.02.2021 року № КР0921/223/АВ.

У вказаному акті на арк. 4 зазначено наступне: «в підрозділі за період січень 2017 по травень 2020 років не дотримувались вимог ч. 2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» щодо забезпечення достовірного обліку виконуваної працівником роботи (відпрацьованого часу). Так, згідно графіків змінності та табелів обліку робочого часу змінних чергових по ЕЧК-23 ОСОБА_1 з січня 2017 по червень 2020 років виходив на роботу на об`єкт з 20-00 до 24-00 години та з 00-00 до 20-00 години наступного дня, що за графіком зміни становило 24 годин, а саме добу, але до робочого часу зараховувалося 18 годин. Наприклад, згідно графіку змінності та табелю обліку робочого часу змінних чергових по ЕЧК-23 за жовтень 2017 року ОСОБА_1 01 жовтня 2017 року вийшов на роботу з 20-00 годин та закінчив роботу 02 жовтня 2017 року в 20-00 наступного дня, що за графіком зміни становило 24 години, а саме добу, але до робочого часу зарахувалося 18 годин. Різниця в 6 годин ні в графіку, ні в табелі не значиться».

Отже, встановивши те, що позивач виконував свої обов`язки протягом 24 годин поза спеціально кімнатою для відпочинку, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що відповідачем порушено законодавство про оплату праці, оскільки при нарахуванні заробітної плати застосовував коефіцієнта 0,75.

За змістом частини першої статті 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно статті 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні та строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що перевищує шістнадцять календарних днів.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.

У статті 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» передбачено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Згідно зі статтями 3, 4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується дохід, до уваги не береться). Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Відповідно до пункту 3 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159 (далі - Порядок № 159) компенсації підлягають такі грошові доходи, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, зокрема заробітна плата (грошове забезпечення).

Відповідно до пункту 4 Порядку № 159 сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але не виплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.

Компенсація втрати частини заробітної плати провадиться підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності й господарювання своїм працівникам у будь-якому разі затримки виплати нарахованої заробітної плати на один і більше календарних місяців, незалежно від того, чи була в цьому вина роботодавця.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 88 263,20 грн не нарахованої та невиплаченої заробітної плати та 38 208,63 грн компенсації втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Разом з тим, скаржник не погоджуючись з розрахунком розміру компенсації за затримку виплати заробітної плати, свого розрахунку в апеляційній скарзі не навів.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, тому відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укрзалізниця» залишити без задоволення.

Рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 09 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 31.07.2023.

Судді:

О.А.Письменний С.І. Мурашко О.Л. Карпенко