провадження №2/279/762/23
Справа № 279/2116/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2023 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П., секретаря Зубкової І.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про встановлення факту , що має юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини , -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та встановити факт проживання з померлою ОСОБА_2 , однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що дійсно проживав однією сім"єю в одному господарстві із ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, однак, в нотаріальній конторі йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки пропущений строк подачі заяви про прийняття спадщини та не доведено факту проживання з померлою однією сім`єю. Строк він пропустив з тих підстав, що помилково вважав себе увесь час таким, що спадщину прийняв так, як доглядав за спадковим майном померлої ОСОБА_2 .

Позивач надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача надав заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача, щодо задоволення позову не заперечує.

Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

ОСОБА_2 померла , що стверджується актовим записом про смерть №740 від 28.09.2017 року.

Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно , в тому числі житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 з 2009 року по даний час проживає в зазначеному будинку, доглядає за ним, проводить поточний та капітальний ремонт, обробляє присадибну ділянку ( а.с.10,11,12).

Однак, оформити свої спадкові права позивач позбавлений можливості так як проживає в зазначеному будинку без реєстрації і тому вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Частиною 2 статті 315 ЦПК України встановлено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно зі статтею 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Пунктом 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 року N 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т. п..

Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки.

Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.

Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків.

Статтею 1264 Цивільного кодексу України визначено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 23 Постанови ПВСУ №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

У суду немає підстав не довіряти вказаним документам та поясненням позивача, викладених у заяві, а тому суд вважає факт постійного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 доведеним.

Встановлення факту постійного проживання позивачу необхідно для подальшого оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 ..

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Крім того, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори, оскільки вважав себе таким, що спадщину прийняв так, як доглядав за спадковим майном померлої ОСОБА_2 , а тому суд вважає, що йому слід надати додатковий строк в два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З огляду на викладені обставини, позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 315, 263-268 ЦПК України, ст. ст. 1264, 1272 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , яка померла в 2017 році, постійно однією сім`ю, що становить не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) , додатковий строк в два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Суддя В.П.Коваленко