Провадження № 2/582/115/23
Справа № 582/364/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Недригайлівський районний суд Сумської області в складі: головуючого судді Жмурченка В. Д., за участю секретаря Коваль В. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Недригайлів за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно,
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 у судове засідання не прибули, але останній подав до суду заяву, в якій просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, а розгляд справи проводити без їх участі, та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не прибув, про дату, час і місце судового засідання по розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, своїм правом на подання відзиву не скористався, клопотань про відкладення розгляду справи до суду від нього не надходило.
Вимогами ч. 1 статті 280 ЦПК України визначені умови, за одночасного існування яких суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справу розглянуто у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Судом установлено, що позивач ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в селищі Терни, Недригайлівського району Сумської області, що підтверджується копією сторінок паспорта серії НОМЕР_2 (а. с. 5).
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .
До дня смерті спадкодавець ОСОБА_3 була зареєстрована та постійно проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою ТОВ «Житлорембудсервіс».
Позивач ОСОБА_1 належним чином прийняв спадщину, оскільки рішенням Недригайлівського районного суду Сумської області від 20 липня 2017 року у справі № 582/770/17 останньому було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. У визначений термін, ОСОБА_1 подав відповідну заяву до нотаріальної контори.
Зі змісту вказаних вище спадкових документів вбачається, що позивач ОСОБА_1 набув лише 1/2 частку спадкового майна, а іншу половину ніби успадкував ОСОБА_2 відповідач по справі. ОСОБА_2 не видавалося свідоцтво про право на спадщину на іншу 1/2 частку.
Відповідач ОСОБА_2 не є таким, що прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_3 , оскільки на день її смерті, останній не був зареєстрований та не проживав зі спадкодавцем за однією адресою, оскільки відповідно до довідки ТОВ «Житлорембудсервіс» за № 157 вбачається, що по особовому рахунку за адресою АДРЕСА_1 станом на 23.04.2009 була зареєстрована лише ОСОБА_3 .
Крім того, відповідач ОСОБА_2 надав нотаріально посвідчену заяву, відповідно до якої він підтвердив, що йому відомо про відкриття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 . Останній в заяві стверджує, що строк для прийняття спадщини він пропустив. Вказана заява відповідача була посвідчена нотаріусом нотаріального округу м. Тюмені та зареєстрована в реєстрі за №89/18-н/72- 2019-11-93.
Таким чином, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем на майно, яке лишилося після смерті померлої ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом (п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах спадкування»).
Згідно зі ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа , що який засвідчує його право власності.
У зв`язку із зазначеним вище, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 , оскільки рішення суду у такому разі буде підставою для належного оформлення за ним права власності на земельні ділянки.
Вимога про стягнення судових витрат позивачем не заявлена.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 89, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду скарги.
Суддя:підпис З оригіналом згідно
Суддя : В. Д. Жмурченко