КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-з/824/964/2023 (№22-ц/824/3771/2018)
УХВАЛА

26 липня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Нежури В.А., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" про роз`яснення судового рішення та відстрочення виконання постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року за наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, -

встановив:

У вересні 2021 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Голосіївський районний суд міста Києва рішенням від 22 листопада 2022 року у задоволенні позову відмовив.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» від 23 липня 2021 року №290-К "Про звільнення ОСОБА_1 "

Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного бухгалтера бухгалтерії ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» з 23 липня 2021 року.

Стягнуто з ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 23 липня 2021 року по 04 липня 2023 року у розмірі 1 084 771,80 грн, що визначено без вирахування податків та обов`язкових платежів.

Рішення суду в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за один місяць підлягає обов`язковому негайному виконанню.

Стягнуто з ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» на користь держави судовий збір за звернення до суду першої інстанції в розмірі 11755,72 грн, за подання апеляційної скарги 17633,58 грн, а всього 29389,30 грн.

14 липня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ДП "Фінансування інфраструктурних проектів" про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року та відстрочення її виконання.

Заяву мотивує тим, що з резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року не зрозуміло, з якого саме моменту слід її негайно виконувати і в якому саме обсязі, оскільки з 7 абзацу резолютивної частини убачається, що негайно слід поновити на посаді та виплатити заробітну плату за 1 місяць, а з 9 абзацу убачається, що постанова набирає законної сили з дня її прийняття в повному обсязі.

Вказує, що незрозуміло чи має відповідач право виконати постанову частково, керуючись абзацом 7 резолютивної частини постанови, чи зобов`язаний виплатити заробітну плату в повному обсязі, керуючись абзацом 9 резолютивної частини постанови.

Вказує, що необхідність роз`яснення постанови Київського апеляційного суду пов`язана з суперечливістю викладених висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для відповідача, який має його виконувати.

Мотивуючи наведеним, просить суд роз`яснити резолютивну частину постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року шляхом надання роз`яснення в частині чи має право відповідач виконати абзац 7 (тобто поновити на посаді та виплатити заробітну плату за 1 місяць), не виконуючи абзац 5 та 6 постанови в повному обсязі та з якого моменту у відповідача виникає обов`язок виконати постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року в повному обсязі, враховуючи, що в абзаці 9 постанови вказано, що постанова набирає законної сили з моменту її прийняття.

Окрім того, просить відстрочити виконання рішення до одного місяця з дати роз`яснення рішення.

У судовому засіданні адвокат Дорога-Воробйова А.Ю., яка діє в інтересах ДП "Фінансування інфраструктурних проектів", подану заяву підтримала. Просила суд її задовольнити.

Адвокат Скринник А.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , заперечувала проти доводів поданої заяви. Вказала, що зміст резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року є зрозумілим, а підстав для відстрочення її виконання не убачається.

Заслухавши учасників справи, дослідивши зміст поданої заяви та матеріали цивільної справи, колегія суддів зазначає про таке.

Із змісту поданої заяви установлено, що заявник просить суд роз`яснити порядок виконання постанови та з якого моменту у відповідача виникає обов`язок виконати постанову у повному обсязі, а також відстрочити виконання рішення до одного місяця з дати роз`яснення рішення.

Статтею 271 ЦПК України унормовано, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

Згідно із змістом цієї статті роз`ясненню підлягає судове рішення, якщо воно підлягає виконанню або в ньому є вказівка на те, як особа має діяти, але при цьому припускається кілька варіантів тлумачення судового рішення; при цьому роз`яснюються не висновки, яких дійшов суд, а ухвалене судове рішення.

Як свідчить тлумачення частин 1 та 2 статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що "необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення. Разом із цим Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що відповідно до частини 2 статті 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Зі змісту цієї норми убачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України "Про виконавче провадження".

За змістом статті 271 ЦПК України незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів його тлумачення, що призводить до утруднення чи неможливості його виконання.

Роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналіз резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року дозволяє зробити висновок, що її зміст є цілком зрозумілим, а тому підстав для її роз`яснення під час розгляду поданої заяви не установлено.

Постанова апеляційного суду містить посилання на правила набрання законної сили постанови суду апеляційної інстанції, що визначені статтею 384 ЦПК України, згідно якої постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Поряд з цим в постанові роз`яснено право та строки касаційного оскарження згідно статті 390 ЦПК України.

Окрім того, постанова апеляційного суду містить посилання на вимоги пунктів 2, 4 частини 1 статті 430 ЦПК України щодо негайного виконання судового рішення.

Таким чином, резолютивна частина постанова апеляційного суду викладена у повній відповідності до цивільного процесуального законодавства.

Враховуючи наведене, колегія суддів робить висновок, що у задоволенні вимоги про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року слід відмовити.

Щодо вимог заяви в частині відстрочення виконання рішення до одного місяця з дати роз`яснення рішення.

Заяву про відстрочення виконання судового рішення відповідач мотивує необхідністю уникнення неправильного виконання та виконання його у відповідний термін.

Відповідно до частини 1 статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно частини 3 вищевказаної статті підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина 4 статті 435 ЦПК України).

Апеляційний суд уважає, що в даному випадку відповідачем не доведено існування підстав для розстрочення виконання рішення суду в частині поновлення позивача на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, оскільки обставини, на які посилається заявник, не свідчать про неможливість виконання судового рішення.

За встановлених обставин, колегія суддів робить висновок, що у задоволенні поданої заяви слід відмовити у повному обсязі.

Керуючись статтею 271, 435 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" про роз`яснення та відстрочення виконання постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на ухвалу може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 27 липня 2023 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді В.А. Нежура

В.В. Соколова