Справа № 183/4346/20
№ 2-п/183/30/23

У Х В А Л А
28 липня 2023 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судових засідань Краснянської Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» - Дяченко В.О., про перегляд заочного рішення по справі №183/4346/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -
в с т а н о в и в:
04 липня 2023 року до канцелярії Новомосковського міськрайонного суду надійшла заява представника відповідача ПрАТ «УПСК» Дяченко В.О., про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року по справі № 183/4346/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок дорожньо-транспортної пригоди.
Свою заяву представник відповідача обґрунтовує тим, що з текстом судового рішення ПрАТ «УПСК» ознайомилося в ЄДРСР. До ПрАТ «УПСК» воно не надходило. ПрАТ «УПСК» вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню з призначенням справи до розгляду з таких підстав. По-перше, у ПрАТ «УПСК», на момент винесення рішення були відсутні будь-які процесуальні документи по зазначеній справі, у тому числі позовна заява з даними документами. Також, не отримувала ПрАТ «УПСК» і повісток, у тому числі на останні судові засідання. Крім того, представництво ПрАТ «УПСК» у судових справах раніше здійснювала начальник відділу судових справ ПрАТ «УПСК» Боярська Г.П. Однак, 09 травня 2023 року ОСОБА_4 була звільнена з ПрАТ «УПСК» за власним бажанням відповідно до наказу № 38-к про припинення трудового договору від 08 травня 2023 року. Під час передачі справ внаслідок звільнення ОСОБА_4 , матеріали справи за судовим позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 іншим працівникам також не передавалися вони були відсутні. Тобто, ПрАТ «УПСК» не мало можливості направити свого представника у судове засідання чи клопотати про його участь в режимі відео конференції, оскільки не знало про таке засідання.
На думку представника відповідача, суд під час винесення рішення не врахував деякі норми чинного законодавства, які з одного боку, надають підстави для відмови у позові, з іншого, у разі наявності підстав для задоволення, зменшують розмір страхового відшкодуванні. У разі участі представника відповідача у судовому засіданні, ПрАТ «УПСК» роз`яснило б зазначені положення та норми.
Так, ДТП сталося 09.08.2017 року. Однак, заяву про виплату страхового відшкодування, датовану 20.06.2018 ОСОБА_1 подав до ПрАТ «УПСК» поштою лише 25.06.2018. При цьому до цієї заяви, не було долучено копії свідоцтва про реєстрацію пошкодженого транспортного засобу, яке б встановлювало право власності ОСОБА_1 не пошкоджено майно. У заяві суму страхового відшкодування ОСОБА_1 просив сплатити не на свій рахунок, а на рахунок фізичної особи ОСОБА_5 . Крім того, ОСОБА_1 не зазначив де знаходиться пошкоджений транспортний засіб для його огляду представником страховика, у зв`язку з чим ПрАТ «УПСК» не мала змоги оглянути та оцінити пошкодження. Таким чином, ПрАТ «УПСК» була позбавлена можливості оглянути та оцінити завдані пошкодження і прийняти рішення щодо виплати страхового відшкодування. На огляд, який здійснювався на замовлення ОСОБА_1 представників ПрАТ «УПСК» теж запрошено не було.
У зв`язку з викладеним, представник відповідача вважає, що є підстави для перегляду заочного рішення, оскільки існують обставини, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та які впливають на вирішення справи по суті, що не було враховано судом при ухваленні заочного рішення суду.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав при цьому заяву про розгляд справи у його відсутність, заяву підтримав у повному обсязі.
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.
Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) безумовну франшизу в розмірі - 1000 гривень одна тисяча гривень), судові витрати - 840 гривень 80 копійок (вісімсот сорок гривень 80 копійок), витрати за послуги експерта -1000 (одна тисяча) гривень.
Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду в розмірі 2000 гривень (дві тисячі гривень)
Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) моральну шкоду в розмірі 5000 гривень (п`ять тисяч гривень).
Матеріали справи дійсно містять лише одне підтвердження про вручення повідомлення про розгляд справи. Підтвердження про вручення самого заочного рішення, в матеріалах справи відсутнє.
Відповідач у спосіб, передбачений нормами ЦПК України, дізнався про дане рішенням з Державного реєстру судових рішень. Визначений процесуальний строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення, не було пропущено.
Пункт 30 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.
Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.
У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Суду надано достатньо даних про те, що представник відповідача з поважних причин не з`явився в судове засідання.
Разом з тим, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.
Суд приходить до висновку, що доводи представника відповідача мають істотне значення для правильного вирішення справи
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 286-288 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Заяву представника відповідача Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» - Дяченко В.О., про перегляд заочного рішення по справі №183/4346/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задовольнити.
Скасувати заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року по справі №183/4346/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок дорожньо-транспортної пригоди.
Розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження.
В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.
Проведення судового засідання призначити в залі судових засідань Новомосковського міськрайонного суду на 05 жовтня 2023 року о 13.00 годині.
Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише ухвала про відкриття провадження щодо порушення правил підсудності.
Ухвала про перегляд заочного рішення оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Сорока.