Справа №:755/8529/21
Провадження №: 2/755/4699/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" серпня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника позивача - адвоката С.Ю. Ішутко про поновлення процесуального строку та долучення висновку експерта, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу, договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна, акту зарахування зустрічних взаємних однорідних вимог,

у с т а н о в и в:

27 травня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інцест» про визнання права власності на майнові права на об`єкт нерухомого майна, та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання.

06 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову у прийнятті зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсними договору купівлі-продажу транспортного засобу, договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна, акту зарахування зустрічних взаємних однорідних вимог.

06 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закінчення підготовчого провадження у цивільній справ та призначено справу до судового розгляду по суті, дата першого судового засідання - 02 листопада 2021 року 11.00 годину.

20 січня 2022 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест».

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 жовтня 2021 року - скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

25 травня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про прийняття зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсними договору купівлі-продажу транспортного засобу, договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна, акту зарахування зустрічних взаємних однорідних вимог.

Об`єднано в одне провадженні позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інцест» про визнання права власності на майнові права на об`єкт нерухомого майна, та зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсними договору купівлі-продажу транспортного засобу, договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна, акту зарахування зустрічних взаємних однорідних вимог.

15 лютого 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інцест» про визнання права власності на майнові права на об`єкт нерухомого майна.

15 лютого 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залучення ОСОБА_3 до участі у справі в процесуальному статусі - третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

19 липня 2023 року (вх.№35367) до суду надійшло клопотання представника позивача- адвоката С.Ю. Ішутко про поновлення строку на подання доказів та приєднання до матеріалів справи Висновок експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 08 березня 2023 року №СЕ-19/111-23/10706-ПЧ за результатами почеркознавчої експертизи у цивільній справі №755/8529/21, обґрунтовуючи підстави для приєднання доказів, представник наголошує , що поданий до суду висновок експерта має суттєве значення для вирішення спору по суті в частині доведення підстав недійсності оспорюваних договорів купівлі-продажу транспортного засобу та купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майн, що є предметом спору, надати цей доказ під час підготовчого судового засідання сторона позивача не мала змоги, оскільки судом відхилені клопотання представника про витребування доказів та повернуто без розгляду клопотання про призначення судової експертизи.

27 липня 2023 року (вх.№37124) представник відповідачів ОСОБА_4 подав до суду заперечення на клопотання про поновлення строків на подання доказів та приєднання до матеріалів справи висновку експерта, висловив свої позиції щодо підстав для відмови у поновленні процесуальних строків та подання висновку експерта після завершення підготовчого судового засідання, що суперечить вимогам цивільного процесуального законодавства та ставить відповідача у невигідне становище, порушує засади рівності учасників перед законом та судом.

Представник позивача та представник відповідача в судове засідання не з`явились, подали до суду клопотання про вчинення процесуальної дії - розгляд клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку та приєднання висновку експерта, у відсутності сторін, з урахуванням наведених підстав та заперечень, викладених у письмових клопотаннях.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного судового рішення.

Надавши оцінку позиції сторін цивільного процесу щодо наведених підстав та заперечень для поновлення процесуального строку та долучення доказів, суд приходить до наступних висновків.

Забезпечення доказів - це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як докази при розгляді та вирішенні цивільних справ у суці. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів - це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Виходячи з положень статей 79-80 Цивільного процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи з положень п. 8 ч. 1 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 ЦПК України)

Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Як роз`яснено у п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», висновок експерта може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами.

Таким чином, для того, щоб результат проведеної експертизи був допустимим доказом у відповідності до ст. 102 ЦПК України, експертиза має призначатися у конкретній справі за заявою осіб, які беруть участь у справі, або на замовлення таких осіб для використання в якості доказу у конкретній справі, а не в будь-якій іншій.

Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. ( ч.1 ст. 84 ЦПК України)

За змістом положень частини другої та четвертої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Виходячи з положень ч.8 ст.83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадків, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. ( ст. 127 ЦПК України)

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він відновленню.

Фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватися як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється суть чіткого встановлення законодавцем кожного з процесуальних строків. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09.10.2018 у справі №5/452/06 та від 21.02.2019 у справі №911/4590/13.

В аспекті зазначеного суд вважає за доцільне також звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що «при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справі "Walchli v. France", заява №35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016).

У будь-якому разі на суд покладено обов`язок надавати оцінку обґрунтованості причин пропуску строку, у тому числі суд має звернути увагу, наскільки швидко й сумлінно діяла сторона при вчиненні відповідної процесуальної дії та мотивувати підстави поновлення цього строку.

Відповідно до п. 2. ч. 1 ст. 43 ЦПК учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Відповідно до п. 2 та 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

При вирішенні питання щодо дотримання позивачем процесуальних строків для подання доказів, суд враховує наступне, що 06 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закінчення підготовчого провадження у цивільній справ та призначено справу до судового розгляду по суті, дата першого судового засідання - 02 листопада 2021 року 11.00 годину.

Закриваючи підготовче провадження та призначаючи справу до судового розгляду по суті, суд мотивував тим, що судом вчинено всі необхідні процесуальні дії, передбачені статтею 197 Цивільного процесуального кодексу України, для виконання завдань підготовчого провадження у даній справі, строки підготовчого провадження у даній конкретній справі, у зв`язку з відсутністю підстав для відкладення підготовчого засідання чи оголошення в ньому перерви.

Отже, сторони цивільного процесу мали право заявити клопотання про призначення експертизи протягом підготовчого провадження у справі.

Завданнями ж розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (стаття 209 Цивільного процесуального кодексу України).

20 січня 2022 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест». Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 жовтня 2021 року (про відмову у прийнятті зустрічного позову поданого від імені юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест») - скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На виконання ухвали апеляційного суду, 25 травня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про прийняття зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-будівельна компанія «КДС Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсними договору купівлі-продажу транспортного засобу, договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна, акту зарахування зустрічних взаємних однорідних вимог.

Судочинство у судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що норми чинного Цивільного процесуального кодексу України, спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів. Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів - частина 5 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України; головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи - стаття 222 Цивільного процесуального кодексу України).

Після прийняття судом зустрічного позову, судом вирішено клопотання, які заявлено представником позивача - адвокатом Ішутко, щодо подання доказів, про витребування доказів, про призначення судової комплексної (технічно-почеркознавчої) експертизи, за результатами розгляду заявлених клопотань постановлено ухвали від 15 лютого 2023 року.

В той же час, будь-яких доказів існування поважних причин, які б перешкодили представнику позивача реалізувати свої права у встановлений судом строк (для подання доказів або клопотання про призначення судової експертизи), суду не надано. Клопотання про продовження процесуального строку до суду не надходило.

Таким чином, суд приходить до висновку, що представником позивача не обґрунтовано наявності поважних причин пропуску процесуального строку на подання доказів (висновку експерта) на стадії розгляду справи по суті, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання в частині поновлення строку подання доказів у справі.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду клопотання представника позивача - адвоката Ішутко С.Ю. про долучення доказів - Висновку експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 08 березня 2023 року №СЕ-19/111-23/10706-ПЧ за результатами почеркознавчої експертизи, оскільки клопотання подано з порушенням процесуальних строків, визначених частиною другою та третьою статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, та відсутності поданого до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку разом з доказами, які беззаперечно свідчать про наявність обставин, що перешкодили позивачу своєчасно звернутись до суду з клопотанням про долучення доказів,

Враховуючи викладене та керуючись статями 43, 76, 81, 83, 106, 126, 127, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволення клопотання представника позивача - адвоката Ішутко С.Ю. про поновлення пропущеного строку для подання заяви про долучення доказів.

Клопотання представника позивачів - адвоката Ішутко С.Ю. про долучення доказів, зареєстроване в канцелярії суду 19 липня 2023 року (вх.№35367), - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я