печерський районний суд міста києва
20 липня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Головко Ю. Г.,
за участю секретаря судового засідання Солонухи Д. Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , та просить суду розірвати шлюб, який укладений між ними та зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у м. Києві актовий запис № 775. Прізвище після державної реєстрації шлюбу дружини змінено з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ». Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити прізвище « ОСОБА_4 ».
Сторони мають спільну дитину, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Свідоцтво про народження (повторно) Серія НОМЕР_1 від 22.11.2017, видане Солом`янським районним у місті Києві відділом Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.
Підставою для розірвання шлюбу є те, що сторони протягом останніх трьох років проживають окремо, не мають шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства та не мають спільного майна. Неповнолітній син проживає разом із позивачкою. Посилаючись на те, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам, позивачка просить суд позовні вимоги задовольнити, а шлюб розірвати. Неповнолітній син проживає з позивачкою. Спір про майно, або інший спір про право, між подружжям відсутній.
Ухвалою суду від 15.05.2023 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
У судове засідання позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду, від представника позивачки - адвоката Дешуніна С. В. надійшла заяву з прохання проводити розгляд справи у відсутність сторони позивача, вимоги підтримав та просив задовольнити з викладених обставин.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся судом про розгляд справи шляхом надсилання рекомендованої кореспонденції на адресу місця проживання зазначену у позовній заяві. Окрім того, судом на веб-порталі судової влади України публікувались оголошення про виклик у судове засідання відповідача ОСОБА_2 . Відповідач відзив на позовну заяву не подав.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України, оскільки, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзив не подав. При цьому, представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, приходить висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Відповідно до копії Свідоцтва про шлюб (повторно) серії НОМЕР_2 , виданого Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 12.02.2019, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 775. Прізвище після державної реєстрації шлюбу дружини змінено на ОСОБА_4 .
Сторони мають спільну неповнолітню дитину: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження (повторно) Серії НОМЕР_1 від 22.11.2017.
Шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися, спільне господарство не сторони не ведуть.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Позивачка скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має наміру зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги заяву позивачки, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення.
Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, відтак, суд приходить висновку про розірвання шлюбу між сторонами.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Розподіляючи судові витрати, суд керується приписами ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.105, 109, 110, 112-114 СК України, ст. 4, 7, 10, 13, 81, 130, 141, 223, 247, 263-266, 274, 280 ЦПК України суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 29 квітня 2015 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 775 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору у сумі 1073 грн. 60 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Київського апеляційного суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; громадянка України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_4 .
Суддя Ю. Г. Головко