Справа №: 398/1715/23
провадження №: 2/398/1467/23
РІШЕННЯ

Іменем України

"24" липня 2023 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Дубровської Н.М., з участю секретаря судового засідання Шандор О.Л.., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок. Нач ас смерті матері, в цьому будинку крім неї ніхто не проживав та не був зареєстрованим. 23 лютого 2022 року він звернувся до виконавчого комітету Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але зареєструвати не встиг, в зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. З 22 березня 2022 року по теперішній час він перебуває на військовій службі в військовій частині НОМЕР_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи без його та позивача участі, позовні вимоги підтримали.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, направив до суд клопотання про розгляд справи без їх участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до такого висновку.

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , помер.

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Олександрійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , померла.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 - мати, ОСОБА_4 - батько.

Згідно договору дарування від 22.09.1983 року ОСОБА_3 є власником житлового будинку.

Згідно довідки №605 від 23.02.2022 року, виданої виконавчим комітетом Новопразької селищної ради про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , до дня своєї смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На момент її смерті за вищевказаною адресою разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. Заповіт від померлої ОСОБА_3 не посвідчувався.

23.02.2022 року позивачем зроблено заяву про прийняття спадщини у виконавчому комітеті Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області.

Листом №98/02-31 від 25.01.2023 року, державний нотаріус Другої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Ліб В.В., відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , в зв`язку з пропуском шестимісячного строку зверненням з заявою про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду з заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно довідки командира військової частини НОМЕР_1 №146 від 18.02.2023 року ОСОБА_1 перебуває на військовій службі в військовій частині НОМЕР_1 АДРЕСА_2 з 23 березня 2022 року.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ч. 1 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Як зазначено в ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини суд виходить з приписів Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, в редакції, чинній на момент відкриття спадщини, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Виходячи з наведеного, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме, наявністю об`єктивної причини не подання вже існуюючої заяви про прийняття спадщини через військову агресію російської федерації проти України, тобто, наявність перешкод, які об`єктивно впливали на своєчасність подання позивачем заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, суд визнає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263- 265, 273, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 додатковий строк в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його складення до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Дубровська Н.М.