ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

за участю секретаря судового засідання Коротун І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м.Полтаві справу за апеляційною скаргою Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» на ухвалу Київського районного суду міста Харкова від 10 червня 2021 року (час ухвалення судового рішення і дата виготовлення повного текста судового рішення не зазначені) за заявою Харківської міської ради про забезпечення позову у справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація»,

треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Куксін Станіслав Юрійович,

про скасування державної реєстрації, визнання договору недійсним та приведення у попередній стан.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

у с т а н о в и в:

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 10 червня 2021 року заяву Харківської міської ради про забезпечення позову задоволено.

Накладено заборону відчуження об`єкта нерухомого майна нежитлової будівлі літ. «К-2» по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 01) до ухвалення рішення у справі.

Громадська організація «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, ухвалити нове судове рішення про відмову у забезпеченні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги стверджується, що суд першої інстанції не дослідив обставини справи, тому не зазначив мотивів прийнятого рішення.

В апеляційній скарзі детально проаналізовані обставини та правові підстави позову і стверджується про недоведеність факта самочинного будівництва.

Звертається увага, що вжитий судом захід забезпечення позову не є співмірним із предметом спору і у певному співвідношенні є тотожним із предметом спору.

В апеляційній скарзі підкреслюється, що Громадська організація є добросовісним набувачем спірного майна, тому сама вимога про покладення на громадську організацію обов`язку за власний рахунок здійснити перебудову фасаду нежитлової будівлі є несправедливою.

В ухвалі суду не вирішено питання зустрічного забезпечення.

У відзиві Харківська міська рада, посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить ухвалу суду залишити без змін.

З посиланням на предмет і підстави позову стверджується, що вжиті судом заходи забезпечення позову є співмірним, оскільки відчуження спірного об`єкта нерухомого майна вочевидь зробить неможливим виконання рішення суду у справі.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 08.08.2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374, ст.375 ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що у червні 2021 року Харківська міська рада звернулася до суду з позовом, просила ухвалити рішення, яким скасувати державну реєстрацію права власності на нежитлову будівлю літ. «В-2» по АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 з одночасним припиненням речових прав; визнати недійсним договір пожертви, укладений між ОСОБА_1 та Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» щодо пожертви нежитлової будівлі літ. «В-2» по АДРЕСА_2 від 26.08.2020 №3403; скасувати державну реєстрацію права власності на нежитлову будівлю літ. «К-2» по АДРЕСА_2 за Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» з одночасним припиненням речових прав; зобов`язати ОСОБА_1 влсними силами або за власний рахунок привести об`єкт «Реконструкція офісної будівлі: АДРЕСА_1 , у стан, що існував до проведення реконструкції.

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 була власником нежитлової будівлі літ «А-1» по АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 15 березня 2019 року.

У подальшому ОСОБА_1 здійснила самочинну реконструкцію належної їй будівлі, що підтверджено рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року у справі №520/11212/20.

Розуміючи правові наслідки своїх неправомірних дій, ОСОБА_1 26 серпня 2020 року уклала договір пожертви із ГО «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація», відчуживши незаконно реконструйовану будівлю літ «К-2» останній.

У заяві про забезпечення позову Харківська міська рада стверджувала, що ГО «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» з 26.08.2020 по теперішній час використовує земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 , для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі: літ. «К-2» без виникнення права власності та без державної реєстрації речових прав у відповідності до ст.ст. 125,126 Земельного кодексу України. Отже, невжиття заходу забезпечення позову як заборона відчуження, може ускладнити поновлення оспорюваних прав позивача.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, чи поновлення порушених, оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з таких міркувань.

Згідно з частинами першою та другою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення заборони вчиняти певні дії (пункт другий частини першої статті 150 ЦПК України). Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України). Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як убачається з матеріалів справи, предметом позову є вимоги: про скасування права власності ОСОБА_1 на незаконно реконструйовану будівлю, визнання недійсним правочину, за яким право на цю будівлю перейшло до ГО «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація», про покладення на ОСОБА_1 обов`язку із приведення об`єкта нерухомості у стан, що існував до здійснення самочинної реконструкції.

Отже, наслідком задоволення позову буде приведення сторін у первісний стан, покладення на ОСОБА_1 обов`язку привести будівлю у стан, що існував до проведення реконструкції.

За таких обставин можливе відчуження спірного об`єкта нерухомості третій особі до вирішення спору по суті об`єктивно унеможливить виконання рішення суду.

Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном, тобто заборона відчуження забезпечує найменше тимчасове порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна, оскільки не позбавляє відповідача та інших осіб права користування ним.

Отже, заборона вдічуження майно не завдасть шкоди та збитків ГО «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація», не позбавить її конституційних прав на володіння та користування вказаним нерухомим майном, здійснення статутної діяльності, а лише тимчасово обмежить право відповідача реалізувати вказане майно третім особам.

Питання доведеності обставин, на які посилається позивач у справі, має бути вирішено судом при розгляді справи по суті, проте долучені до позову докази дають суду підстави обґрунтовано припускати наявність порушень, на які зроблено посилання у позові.

Добросовісність набуття і володіння спірним нерухомим майном та можлива відповідальність Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» аналогічним чином буде встановлена судом при вирішенні спору по суті.

В апеляційній скарзі не наведено жодних обґрунтованих доводів про те, яким чином тимчасове обмеження Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» у праві розпорядитися спірним нерухомим майно порушує її права, зокрема впливає на її статутну діяльність.

В ухвалі суду першої інстанції дійсно відсутнє обґрунтування вирішення питання про зустрічне забезпечення.

Згідно з частиною третьою статті 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Вжиття заходів зустрічного забезпечення за ініціативою суду за відсутності заяви, є правом суду, а не обов`язком.

Окрім того, матеріали справи не містять доказів про існування обставин, перелічених у ч.3 ст.154 ЦПК України.

Тому безпідставними є доводи апеляційної скарги в цій частині.

По суті доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди із позовом.

Враховуючи встановлене, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.367, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду міста Харкова від 10 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 19 липня 2023 року.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді А.І.Дорош

В.М.Триголов