Справа №613/1182/23 Провадження № 2/613/393/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2023 року м. Богодухів

Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Сеник О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Богодухівського молзаводу про незаконне звільнення, невидачу трудової книжки, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2023 ОСОБА_1 звернулася до Богодухівського районного суду Харківської області з позовом до Богодухівського молзаводу про незаконне звільнення, невидачу трудової книжки, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди, у якому просить: поновити її на робочому (змінним майстром); стягнути з відповідача повний розрахунок за період з 01.11.2012 по теперішній час у сумі 1500000 млн. грн.; витребувати у відповідача належними чином заповнену трудову книгу; відшкодувати витрати на листування з відповідачем та іншими державними установами у розмірі 20000 грн.; відшкодувати моральну шкоду у розмірі 1500000 млн. грн.. Судові витрати просила стягнути з відповідача в дохід держави.

Також позивачка просить, з посиланням на ст.ст. 151, 152 ЦПК України, з метою забезпечення позову, накласти арешт на майно та грошові кошти відповідача, у зв`язку з тим, що відповідач ухиляється від розрахунку з позивачкою.

Позовна заява не відповідає вимогам п. п. 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 175, ч. 4, ч. 5 ст. 177, ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до п. п. 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, всупереч п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача, а також відомі офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти сторін.

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачкою не зазначено ціну позову, оскільки в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Всупереч п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено докази, що підтверджують викладені у позові обставини.

Крім того, в порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Всупереч п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачкою не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також, в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачкою не підтверджено того, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

В порушення вказаної норми, ОСОБА_1 не зазначено підстави звільнення її від сплати судового збору.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно приписів якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачкою не додано документа, що підтверджує сплату судового збору або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно змісту позовної заяви позивачка просить стягнути з відповідача: повний розрахунок за період з 01.11.2012 по теперішній час 1500000 грн.; відшкодувати витрати на листування з відповідачем та іншими державними установами у розмірі 20000 грн.; відшкодувати моральну шкоду у розмірі 1500000 грн..

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VІ, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці», середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Тобто, у справах про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні позивачі від сплати судового збору не звільняються.

Таким чином, позивачка звільнена від сплати судового збору лише в частині позовних вимог щодо стягнення невиплаченої заробітної плати та поновлення на роботі.

Однак, з позовних вимог та змісту позовної заяви не вбачається, які види виплат входять до суми в розмірі 1500000 млн. грн.., яку позивачка іменує як «повний розрахунок» та яку просить стягнути з відповідача.

Отже, за позовні вимоги про стягнення з відповідача повного розрахунку за період з 01.11.2012 по теперішній час у розмірі 1500000 млн. грн. (в частині, яка не є безпосередньо заробітною платою), витрат на листування з відповідачем та іншими державними установами у розмірі 20000 тис. грн. та про стягнення моральної шкоди у розмірі 1500000 млн. грн. необхідно сплатити судовий збір, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, за позовні вимоги майнового характеру, заявлені у позовній заяві, судовий збір справляється з урахуванням загальної суми, яку позивачка просить стягнути з відповідача, тобто має бути сплачено 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за наступним розрахунком: 3 вимоги майнового характеру 1500000 грн. + 20000 грн. + 1500000 грн. = 3020000,00 грн. з вказаної суми вираховуємо 1%, що становить 30200,00 грн., при цьому застосовується положення ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в частині, що ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не більше 13420,00 грн.

Отже, сума судового збору яка підлягає сплаті становить 13420,00 грн.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 177 ЦПК України, згідно приписів якої позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1, 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.26 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163:2020 відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Додані до заяви копії документів не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Богодухівського районного суду Харківської області уточненої позовної заяви із зазначенням повного найменування (для юридичних осіб) або імені (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача, а також відомих офіційних електронних адрес та адреси електронної пошти сторін; зазначенням ціни позову; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, для виправлення недоліків позовної заяви позивачці необхідно надати документ про сплату судового збору у розмірі 13420,00 грн. або документ, що підтверджує наявність пільг по сплаті судового збору або підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону та наданням копій документів, доданих до позовної заяви, засвідчених підписом на відповідність оригіналам.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185, п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Богодухівського молзаводу про незаконне звільнення, невидачу трудової книжки, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви десятиденний строк, який обчислюється з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом направлення до Богодухівського районного суду Харківської області уточненої позовної заяви із зазначенням повного найменування (для юридичних осіб) або імені (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача, а також відомих офіційних електронних адрес та адреси електронної пошти сторін; зазначенням ціни позову; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, для виправлення недоліків позовної заяви позивачці необхідно надати документ про сплату судового збору у розмірі 13420,00 грн. або документ, що підтверджує наявність пільг по сплаті судового збору або підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону та наданням копій документів, доданих до позовної заяви, засвідчених підписом на відповідність оригіналам.

Роз`яснити позивачці, що у разі неусунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Сеник