ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3350/21 Провадження № 2/636/493/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

31 липня 2023 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Селевко Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом Чугуївської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення коштів пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури, -

в с т а н о в и в:

Представник Чугуївської міської ради Харківської області Шепелєва О. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Чугуїв у сумі 6059,60 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 31.10.2018 між Чугуївською міською радою та ОСОБА_1 укладено Договір № 84 пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Чугуїв, предметом якого згідно з п. 1 є залучення коштів Замовника для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у зв`язку з будівництвом об`єкта: «Будівництво пункту технічного обслуговування автомобілів з магазином супутніх товарів» за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до п. 2. укладеного договору, ОСОБА_1 зобов`язався сплатити пайову участь у сумі 9097,60 грн. за графіком у строк з 30.11.2018 по 31.10.2019 рівними частками щомісячно, шляхом перерахування коштів на зазначений у договорі розрахунковий рахунок - бюджетний рахунок цільового фонду спеціального фонду міського бюджету. Замовник частково сплатив кошти пайової участі у сумі 3038,00 грн., а решта пайових внесків у сумі 6059,60 грн. до теперішнього часу залишилась несплаченою, що стало підставою для звернення до суду з вимогою про стягнення спірної суми. 29.03.2021 ОСОБА_1 направлено лист-повідомлення про сплату заборгованості пайового внеску відповідно до умов Договору, однак листи повернулися через відсутність вдома адресата за закінченням терміну зберігання. Крім того, з відповідачем неодноразово велись усні переговори щодо сплати заборгованості, тому позивач просить стягнути ці кошти у судовому порядку.

Сторони у судове засідання не з`явилися. Представник позивача надала заяву про розгляд справи без участі представника, в якій просила позов задовольнити у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, які знаходяться в матеріалах справи. Також, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Перевіривши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

31 жовтня 2018 між Чугуївською міською радою в особі міського голови Мінаєвої Г.М. та ОСОБА_1 укладено Договір № 84 пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Чугуїв, предметом якого згідно з п. 1 є залучення коштів Замовника для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Чугуєва у зв`язку з будівництвом об`єкта: «Будівництво пункту технічного обслуговування автомобілів з магазином супутніх товарів» за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у редакції яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до Закону.

Порядок залучення замовників до пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Чугуєва затверджено рішенням XVIII сесії Чугуївської міської ради VI скликання № 730-УІ від 25.11.2011 (зі змінами).

Згідно з ч. 5 ст. 40 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами (яка діяла на час виникнення спірних правовідносин). При цьому не враховуються витрати на придбання земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Згідно з ч. 9 ст. 40 цього Закону, істотними умовами договору є: розмір пайової участі; строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін.

Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається Договором.

Відповідно до п. 2. укладеного договору, ОСОБА_1 зобов`язався сплатити пайову участь у сумі 9097,60 грн. за графіком у строк з 30 листопада 2018 року по 31 жовтня 2019 року рівними частками щомісячно, шляхом перерахування коштів на зазначений у договорі розрахунковий рахунок - бюджетний рахунок цільового фонду спеціального фонду міського бюджету.

Згідно з Розрахунком до Договору пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Чугуїв, розмір величини пайової участі складає 10% від загальної кошторисної вартості будівництва, що становить 9097,60 грн. Розрахунок здійснено відповідно до п. 2 Порядку залучення замовників до пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Чугуїв, затвердженого рішенням XVIII сесії Чугуївської міської ради VI скликання № 730-УІ від 25.11.2011 (зі змінами).

Замовник частково сплатив кошти пайової участі у сумі 3038,00 грн., а решта пайових внесків у сумі 6059,60 грн. до теперішнього часу залишилась не сплаченою, що стало підставою для звернення до суду з вимогою про стягнення спірної суми з Відповідача.

29.03.2021 за вих. 02-02-42/820 ОСОБА_1 направлено лист-повідомлення про сплату заборгованості пайового внеску відповідно до умов Договору на суму 6059,60 грн., однак листи повернулися через відсутність вдома адресата за закінченням терміну зберігання. Крім того, як зазначено у позові, з відповідачем неодноразово велись усні переговори щодо сплати заборгованості.

За змістом положень ч. 1 ст. 40 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 40 цього ж Закону, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Законом врегульовано організаційні та економічні відносини, пов`язані із залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Чернівців та укладання договору про пайову участь.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Таким чином, Законом встановлено, що саме на замовника покладено обов`язок укладення договору про пайову участь і сплати відповідних коштів.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 629 та ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору і є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 526, 629 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від зобов`язання не допускається; договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 530 ЦК України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

З положень п. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Таким чином, відповідач свої зобов`язання не виконує, внаслідок чого виникла заборгованість.

Згідно поданих доказів, з урахуванням норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що позовна заява знайшла своє підтвердження в повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а отже судовий збір підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 280-283, 430 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов Чугуївської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення коштів пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь Чугуївської міської ради Харківської області, , кошти за договором № 84 від 31.10.2018 пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури у розмірі 6059 (шість тисяч п`ятдесят дев`ять) грн. 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь Чугуївської міської ради Харківської області, , судовий збір у сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -