Справа № 465/1562/23
Провадження № 2/204/3009/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення без руху

26 липня 2023року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровсьа Чудопалова С.В., ознайомившись з позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кісь Олена Романівна до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 08.06.2023 до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровсьа надійшла справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, за підсудністю, за місцем проживання відповідача. Вважаю, що зазначену позовну заяву треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України. Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Вирішуючи питання проприйтняття справи та відкриття провадження суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності. Цивільна юрисдикція - це визначена законом сукупність повноважень судів щодо розгляду цивільних справ, віднесених до їх компетенції (стаття 19 ЦПК). Підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції (статті 26-30 ЦПК). Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 (провадження № 12-73гс20) зазначила, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин. Позиція Великої Палати ВС ґрунтується, зокрема, на висновку про те, що, враховуючи аналіз змін у законодавчому регулюванні та лексичне тлумачення поняття, виключна підсудність справ застосовується до відповідних правовідносин загалом, а не щодо їх окремих складових. Враховуючи положення статті 181 ЦК України такими є, наприклад, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини (така позиція викладена, наприклад, у пункті 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року N 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», а також в подальшому Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в постанові від 25 лютого 2018 року у справі N 201/12876/17 та від 11 липня 2019 року у справі N 426/7217/18). Як вбачається з позовної заяви та додатків, доданих до позовної заяви, позивачем не надано суду документів щодо спадкової маси, яка залишилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також не зазначено місцезнаходження спадкового майна. Крім того, позивач ОСОБА_1 у позові зазначає, що ОСОБА_3 є її батьком, але доказів на підтвердження родиних відносин між ними до позову не додає(копія свідоцтва про народження позивача відсутня в матеріалах справи). Також зміст позовної заяви не містить даних щодо наявності або відсутності інших спадкоємців. Таким чином, позивачу необхідно уточнити позов та надати докази про склад спадкового майна та його місцезнаходження для правильного визначення судом підсудності даної справи, а також докази на підтвердження родинних відносин між позивачем та померлим ОСОБА_2 . Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кісь Олена Романівна до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, - залишити без руху. Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду - п`ть днів з дня отримання даної ухвали. У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ч. 3 ст.185ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.В.Чудопалова