Справа № 629/1732/23
Провадження № 2/629/389/23
25.07.2023 Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Кремінь М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Лозова цивільну справу №629/1732/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,-
До суду надійшов позов ОСОБА_1 , в якому вона просила визнати за нею право власності у порядку набувальної давності на нерухоме майно, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що її колишньому чоловіку - ОСОБА_2 на підставі договору дарування квартири від 04.09.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Починаючи з 2010 року позивач мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач по справі у вказаній квартирі не мешкає починаючи з 2008 року. Як вказала позивач, останній раз з відповідачем вона спілкувалась в 2010 році, під час останньої зустрічі він передав їй оригінали документів, які підтверджують право власності на квартиру та повідомив, що поїде на заробітки, з того часу вона його більше не бачила, зв?язок між ними втрачено. 3 2010 року по даний час позивач продовжує мешкати у вказаній квартирі, продовжує капітальний ремонт, сплачує комунальні послуги, з початку її проживання в квартирі жодна особа не пред?являла їй претензій щодо користування та володіння житлом. З урахуванням вище викладеного, позивач звернулася до суду з даним позовом.
Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області було відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.
В судове засідання позивач не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Заперечень проти ухвалення заочного рішення не надавала.
Відповідач в судове засідання не з`явився. Заяву про слухання справи за його відсутності не надав, причини неявки суду не повідомив. Про час і місце слухання справи повідомлений належним чином. Відзиву не надав.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Виходячи з викладеного, зі згоди позивача, суд здійснює розгляд справи в заочному порядку, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
ОСОБА_2 на підставі договору дарування квартири від 04.09.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.7). Вказане підтверджується також копією технічного паспорту(а.с.19-20).
08.06.1993 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було розірвано, про що свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 (а.с.10).
Відповідно до копій витягів(а.с.11-13), позивач тричі була заміжня, та змінювала прізвище - ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 .
Починаючи з 2010 року позивач мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач по справі у вказаній квартирі не мешкає починаючи з 2008 року. Останній раз бачили його в 2010 році, казав, що поїде на заробітки. ОСОБА_1 продовжує мешкати у вказаній квартирі, проводить капітальний ремонт, сплачує комунальні послуги. Вказане підтверджується актами про фактичне проживання особи(а.с.14, 16).
Факт проведення позивачем ремонту у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджується копіями накладних(а.с.8-9).
З урахуванням вище викладеного, позивач звернулася до суду з даним позовом.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини першої статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч.5 ст.81 ЦПК України).
Відповідно до ст.13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.
В силу ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Згідно ст.344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації.
Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.
Згідно Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до частини першої статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК України.
При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: - володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; - володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; - володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (ч.2 ст.344 ЦК), (п.9 Постанови).
Враховуючи положення ст.ст. 335, 344 ЦК України право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду.
Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК України, а також частини четвертої статті 344 ЦК України, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.
Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади. (п. 13 Постанови).
Виходячи зі змісту частини першої статті 344 ЦК відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв`язку зі спливом строку набувальної давності, оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю.
Рішення суду, що набрало законної сили, про задоволення позову про визнання права власності за набувальною давністю є підставою для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (пункт 5 частини першої статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Отже, враховуючи те, що позивач добросовісно заволоділа чужим майном і понад 12 років продовжує відкрито, безперервно користуватися квартирою, зважаючи на не явку відповідача та відсутність відзиву, суд вважає за можливе визнати право власності за набувальною давністю на зазначене майно.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 200, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 268,351, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , у порядку набувальної давності, право власності на нерухоме майно, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач, який брав участь у справі, але не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Інформація про сторони:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Т.О.Каращук