справа № 369/2467/22 головуючий у суді І інстанції Янченко А.В.
провадження № 22-ц/824/7900/2023 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

19 липня2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кошельок», поданою директором - Криловим С.С., на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 вересня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОШЕЛЬОК», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Валявський Олександр Анатолійович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 вересня 2022 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Кошельок», через директора - Крилова С.С., 20 березня 2023 року засобами електронного зв`язку направило апеляційну скаргу на адресу суду першої інстанції.

24 березня 2023 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кошельок», поданою директором - Криловим С.С залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Апелянта попереджено, що в разі невиконання вимог ухвали у визначений строк, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 30 березня 2023 року ухвала Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянтові на поштову адресу, вказану в апеляційній скарзі.

Конверт зі вкладенням, який надсилався на поштову адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «КОШЕЛЬОК», повернувся на адресу Київського апеляційного суду без вручення з зазначенням причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання, повідомленою цією особою суду, вважається врученням судової повістки цій особі.

Окрім того, згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року ухвала Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху додатково була направлена апелянтові на електронну адресу, вказану в апеляційній скарзі.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (частина шоста статті 272 ЦПК України).

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 20 січня 2023 року в справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) «якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22)».

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ураховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Кошельок» надало суду електронну адресу, слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

При цьому, протягом строку, визначеного ухвалою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року, апелянт вказані недоліки не усунула, з відповідною заявою до суду не звернувся.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Отже, враховуючи викладене, судом апеляційної інстанції було вчинено всі можливі дії щодо повідомлення апелянта про залишення апеляційної скарги без руху. Однак, протягом строку, визначеного в ухвалі суду, апелянтом не було усунуто недоліки апеляційної скарги. А відтак, повернення апеляційної скарги, на думку апеляційного суду, у даному випадку, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оскільки у зазначені строки апелянтом вказані недоліки апеляційної скарги не виправлені, відповідно до вимог ст. ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апелянту.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кошельок», подану директором - Криловим С.С., на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 вересня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОШЕЛЬОК», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Валявський Олександр Анатолійович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, - вважати неподаною та повернути апелянту.

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Апелянту надіслати копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І.Мостова