У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

25 липня 2023 року смтКриве Озеро

Кривоозерський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді Репушевської О.В.,

за участі секретаря судового засідання Шумської Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу №479/661/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Дулдієр О.А., за ордером серія ВЕ №1074020

від 24 жовтня 2022 року,

відповідач ОСОБА_2 ,

представник відповідача адвокат Нижник Г.І., за ордером серія АР №1108218

від 21 грудня 2022 року,

в с т а н о в и в :

В провадженні Кривоозерського районного суду Миколаївської області перебуває цивільна справа за №479/661/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування.

В судовому засіданні відповідач та її представник - адвокат Нижник Г.І. просили відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вислухавши відповідача, представника відповідача - адвокат Нижник Г.І., дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

За положеннями ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Судом встановлено, що 19 вересня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Кривоозерської селищної ради Первомайського району Миколаївської області про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування.

20 вересня 2022 року ухвалою суду відкрито провадження по даній справі за правилами загального позовного провадження, всудове засідання викликано сторони.

25 жовтня 2022 року у цивільній справі замінено первісного відповідача - Кривоозерську селищну раду Первомайського району Миколаївської області на належного - ОСОБА_2

09 листопада 2022 року справу підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду по суті на 23 листопада 2022 року.

17 липня 2023 року засідання із-за неявки позивача та його представника(належним чином повідомлені про дату та місце розгляду справи, про причини неявки не повідомили) було відкладено до 25 липня 2023 року.

В судове засідання призначене на 25 липня 2023 року позивач та його представник, належним чином повідомлені про дату та місце розгляду справи, повторно не з`явились, причини неявки не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надавали.

Враховуючи те, що існує спір між сторонами, позивач за позовом не подавав заяв про розгляд справи за його відсутності та за відсутності його представника, суд вважає, що розгляд справи по суті без сторони позивача не є можливим, це буде суперечити рівності сторін та можуть бути порушені права сторін, а також не буде можливості повно та всебічно розглянути справу.

Між тим, положеннями ст.ст.223, 257 ЦПК України, врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позов без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Верховний Суд роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Суд зауважив, що правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності заявника(постанова Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13).

Враховуючи викладене, а також зважаючи на розумні строки розгляду справ, та те, що позивач та його представник за позовом не з`являються в суд для розгляду справи без підтвердження поважності неявки, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач та його представник повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

Керуючись ст.ст.257-261, 352 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Повний текст судового рішення складено та підписано суддею - 26 липня 2023 року.

СУДДЯ: