Справа № 761/9428/23
Провадження № 2/761/6420/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

21 липня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді: Матвєєвої Ю.О.

за участі секретаря: Каніковського Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом Акціонерне товариство «Акціонерний Банк «Радабанк» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

АТ «АБ «Радабанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по ліміту овердрафту, встановленого на платіжну карту, мотивуючи свої вимоги тим, що між АТ «АБ «Радабанк» та відповідачем шляхом акцептування банком пропозиції Клієнта-Заяви, було укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по ліміту овердрафту №93722/RBC/08 від 21.01.2022 року, встановленого овердрафт на платіжну картку у сумі 20000,00 гривень згідно з Умовами, які є невід`ємною частиною договору.

Відповідач підписавши паспорт споживчого кредиту овердрафту на платіжну карту пакету «RADAcard MC Gold Contactless» АТ «АБ «Радабанк» підтвердив підписом свою згоду на те, що підписана заява разом з АТ «АБ «Радабанк», ознайомився з інформацією про наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором. Отже, згідно договору, заяви та паспорта позичальнику було надано кредит у формі овердрафту на платіжну картку. Однак, у порушення умов договору, відповідач належним чином не виконав, в зв`язку з чим у відповідача перед АТ «АБ «Радабанк», станом на 28.02.2023 року виникла заборгованість у розмірі 30270,58 гривень, яка складається з наступного: 20000 гривень - прострочення заборгованості по ліміту овердрафту; 10270,58 гривень - прострочення заборгованості по нарахованим процентам;

Оскільки по теперішній час відповідач грошові кошти не повернула, позивач змушений звернутись до суду з цією позовною заявою за захистом своїх прав та законних інтересів, в якому просив стягнути з відповідача на користь АТ «АБ «Радабанк» заборгованість станом на 28.02.2023 року у розмірі 30270,58 гривень, а також судові витрати.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17.04.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 31.05.2023 року змінено порядок розгляду справи на спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечую проти винесення заочного рішення.

Судом вживались заходи стосовно повідомлення відповідача про розгляд справи.

Так, у призначені судові засідання відповідач не з`явився, поштові відправлені, направлені на його адресу повернулися на адресу суду з відміткою «за закінченням троку зберігання».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Крім того, на офіційному веб-сайті Шевченківського районного суду міста Києва було розміщено оголошення про виклик у судове засідання відповідача.

Враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч.8 ст. 178 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, 21.01.2022 року між АТ «АБ «Радабанк» та ОСОБА_1 шляхом акцептування банком пропозиції клієнта було укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по ліміту овердрафту №93722/RBC/08 на суму 20000,00 гривень, а також підписано заяву на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» №112922/ФКР519/8 від 27.01.2022, паспорт споживчого кредиту на платіжну карту пакету «RADAcard» АТ «АБ «Радабанк», в яких визначено суму ліміту, строк кредитування, процентну ставку, відсотки річних. Визначено умови користування кредитом, порядок нарахування та сплати процентів.

На підтвердження умов кредитування АТ «АБ «Радабанк» надало суду копію заяви на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» №93722/RBC/08 від 21.01.2022, паспорт споживчого кредиту овердрафту на платіжну карту пакету «RADAcard» АТ «АБ «Радабанк», витяг з договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «Радабанк», розрахунок заборгованості, виписка по особовому рахунку.

Позивач свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, а саме, випустив платіжну картку та надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, тоді як відповідач порушив умови договору та своєчасно не вносив кошти для погашення заборгованості.

Отже, відповідач станом на час подання позовної заяви ухиляється від виконання зобов`язань і має перед АТ «АБ «Радабанк» заборгованість.

Згідно із наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача за вказаним договором станом на 28.02.2023 року виникла заборгованість у розмірі 30270,58 гривень, яка складається з наступного: 20000,00 гривень - прострочення заборгованості по ліміту овердрафту; 10270,58 гривень - прострочення заборгованості по нарахованим процентам;

Статтями 626,628 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно із ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частиною 2 статті 648 ЦК України передбачено, що якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а обов`язком позичальника за кредитним договором є зокрема повернення кредиту та сплата процентів за користування ним.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання.

У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 16 ЦК України одною з форм судового захисту цивільних прав та інтересів є примусове виконання обов`язку в натурі.

Положеннями ст. ст.525,526 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання не допускається.

Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

Відзиву на позов та доказів, які спростовують позовні вимоги, відповідачем суду не надано.

Таким чином, зважаючи на те, що відповідач порушив умови договору про надання банківських послуг, у добровільному порядку ухиляється від сплати заборгованості за таким, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за договором №93722/RBC/08 від 21.01.2022 у розмірі 30270,58 гривень, яка складається з наступного: 20000,00 гривень - прострочення заборгованості по ліміту овердрафту; 10270,58 гривень - прострочення заборгованості по нарахованим процентам.

Згідно зі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 2684,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 141, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерне товариство «Акціонерний Банк «Радабанк» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» () заборгованість у розмірі 30270,58 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» () 2684,00 грн. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.О. Матвєєва

21 липня 2023 року