ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/558/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗС ІНВЕСТ-ЮГ» про визнання акту прийому-передачі корпоративних прав ТОВ «АЗС Інвест-Юг» з підписами дійсними, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року адвокат Брижатий Сергій Вікторович, який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з заявою про визнання акту прийому-передачі корпоративних прав ТОВ «АЗС Інвест-Юг» з підписами дійсними.

Як вбачається із заяви, заявник просить встановити факт, що ОСОБА_2 резидент Латвійської Республіки з 18.01.2022 не володіє корпоративними правами у статутному капіталі ТОВ «АЗС ІНВЕСТ-ЮГ». Встановити факт, що ОСОБА_3 резидент Латвійської Рестубліки з 18.01.2022 володіє корпоративними правами у статутному капіталі ТОВ «АЗС ІНВЕСТ-ЮГ».

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Відповідно до статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік фактів, що встановлюються судом при розгляді справи визначено частиною першою статті 315 ЦПК України, який не є вичерпним. Так, згідно з частиною другою цієї статті ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Саме мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне за собою правові наслідки.

В порядку окремого провадження суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений або знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; із заяви про встановлення факту не вбачається спору про право; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Отже, у судовому порядку встановлюються тільки такі факти, які мають юридичні наслідки і від встановлення яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав заявника і в судовому порядку можливе лише тоді, коли діючим законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Заявник зазначає, що встановлення факту необхідно з метою підтвердження знаходження у ОСОБА_5 у власності 100% корпоративних прав товариства, що складає 11 979 907, 04 грн.

З матеріалів заяви слідує, що 18 січня 2022 року між ОСОБА_6 і ОСОБА_7 було укладено договір дарування частки корпоративних прав в статутному капіталі Товариства № 18-01/2022. На підставі цього договору був складений акт приймання-передачі корпоративних прав, який був підписаний сторонами, підписи сторін на акті завірені помічницею присяжного нотаріуса Сарміте Орловською, яка виконує обов`язки нотаріуса за її відсутності. Акт та Договір були легалізовані електронним апостилем.

23 травня 1995 року Україна та Латвійська Республіка підписали Договір між Україною та Латвійською Республікою про правову допомогу та правові відносини у цивільних, сімейних, трудових та кримінальних справах, який набув чинності 12 липня 1996 року, статтею 13 якого встановлено, що Документи, що були на території однієї з Договірних Сторін складені або засвідчені офіційною особою (нотаріусом, офіційним перекладачем, експертом тощо) в межах компетенції та за встановленою формою і засвідчені печаткою, приймаються на території другої Договірної Сторони без будь-якого іншого засвідчення. Документи, що на території однієї Договірної Сторони розглядаються як офіційні, користуються і на території другої Договірної Сторони доказовою силою офіційних документів.

Таким чином, дійсність документів, складених та засвідчених на території Латвійської Республіки визначається відповідно до законодавства та міжнародних договорів України, а перелік документів, які є підставою для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, визначено Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», а отже, на думку суду, заява про встановлення факту дійсності документа та належності його до документів, на підставі яких здійснюється державна реєстрація, не може розглядатися у порядку цивільного судочинства.

За таких обставин суд дійшов висновку, що в окремому провадженні не може бути встановлений факт дійсності Акта приймання-передачі корпоративних та належності його до документів, на підставі яких здійснюється державна реєстрація, оскільки встановлення таких факту здійснюється відповідним державним реєстратором, а не в судовому порядку.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за зазначеною заявою.

Керуючись статтями 19, 186, 259-261, 315, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗС ІНВЕСТ-ЮГ» про визнання акту прийому-передачі корпоративних прав ТОВ «АЗС Інвест-Юг» з підписами дійсними.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя :