ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5849/23 Справа № 227/4092/21 Суддя у 1-й інстанції - Корнєєва В.В. Суддя у 2-й інстанції - Мірута О. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого - Мірути О.А.,

суддів: Корчистої О.І., Хейло Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Тимофєєвої В.О.,

учасники справи:

позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок ушкодження здоров`я, (суддя Корнєєва В.В.) ухваленого в приміщенні Добропільського міськрайонного суду Донецької області, повний текст рішення складено 21 квітня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

В жовтні 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись з позовом до суду до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок ушкодження здоров`я.

В обґрунтування позовних вимог зазначили, що вони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 помер в результаті нещасного випадку, при виконанні трудових обов`язків на ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» TOB «ДТЕК Добропіллявугілля». Позивачі вважають, що саме через шкідливі та небезпечні умови праці, недотримання правил безпеки з їх сином стався нещасний випадок, внаслідок якого настала його смерть. Позивачі зазначають, що внаслідок смерті сина їм спричинено моральну шкоду, яка виразилася в моральних та фізичних стражданнях, при цьому моральні страждання пов`язані з фізичним станом, а саме: душевними хвилюваннями, постійними думками про те, що поховали свого сина. Після загибелі сина нормальні життєві та сімейні зв`язки позивачів втрачені, погіршився моральний стан здоров`я позивачів. Фізичні страждання полягають в гострих болісних відчуттях за загиблим сином, що виникають постійно, у відчутті постійного дискомфорту, порушені нормальних життєвих зв`язків позивачів. З втратою сина позивачі позбавилися належного піклування, на яке розраховували, оскільки вони є похилого віку, що спонукає їх постійно вирішувати матеріальні та побутові проблеми, тобто докладати додаткових зусиль для організації свого життя.

Після уточнення позовних вимог 25.01.2022 року просили стягнути з відповідача на їх користь по 950 000,00 грн на кожного (а.с. 70,71).

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17 квітня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», третя особа : Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди - задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», на користь позивача ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди, спричиненої в результаті смерті сина на виробництві (акт Н-1/П від 30.07.2021 року), 50 000 гривень.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», на користь позивача ОСОБА_2 , в рахунок відшкодування моральної шкоди, спричиненої в результаті смерті сина на виробництві (акт Н-1/П від 30.07.2021 року), 50000 гривень.

В іншій частині заявлених позовних вимог позивачів - відмовлено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» на користь держави судові витрати в розмірі 1000 грн. 00 коп.

Іншу частину судових витрат компенсовано за рахунок держави.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

В апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вважають рішення неповним та необґрунтованим, судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, просили рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Апеляційна скарга мотивована тим, що розмір моральної шкоди значно занижений та не відповідає глибині моральних страждань позивачів та істотність немайнових втрат позивачів як батьків, що втратили сина, визначений розмір не відповідає принципу розумності, виваженості і справедливості.

Судом не враховано значного ступеня вини відповідача у настанні нещасного випадку, віку загиблого сина позивачів, тієї обставини, що шкоду спричинено внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, власником якого являвся відповідач, а також ретельно не взято до уваги характер та безстроковість спричиненої шкоди.

Внаслідок втрати сина позивачам завдана моральна шкода, яка полягає в постійно психологічно-емоційних відчуттях страждання, самотності, депресії, так як останні позбавлений спілкування, турботи та любові рідної людини, що свідчить про втрату нормальних життєвих зв`язків, пов`язаних із загибеллю сина.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та представник ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» - не з`явились про день та час слухання справи повідомлені належним чином.

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Виходячи з вимог п.11 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, статті 371 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги, а також зважаючи на вимоги ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів визнала неявку сторін та їх представників в судове засідання такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с. 14).

Відповідно до копії трудової книжки НОМЕР_2 ОСОБА_3 перебував у трудових відносинах з ВСП «Шахтоуправління «Добропільське ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля». ІНФОРМАЦІЯ_2 трудові відносини припинено у зв`язку зі смертю працівника (а.с. 18 -23).

Як вбачається з копії акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) ІНФОРМАЦІЯ_2 о 15:35 год. з майстром гірничим дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» ОСОБА_3 , вивчивши проектно-технічну документацію та висновок СМЕ комісія прийшла до висновку, що на підставі підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 р. за № 337, відповідно до п. 34 «Порядку…» дійшли висновку, що нещасний випадок, що стався з ОСОБА_3 , пов`язаний з виробництвом, та підлягає обліку по ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» зі складанням акту за формою Н-1/П.

В п. 5 Акту зазначено визначено вид події обвалення та обрушення породи. Причиною нещасного випадку визначено основні фактори: 1. Організаційні: порушення технологічного процесу, порушення п.6 гл.4 р.V, п.4 гл.1 р. V НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у вугільних шахтах», порушення п.1 гл.4 р. V, п.16 гл.4 р. V НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у вугільних шахтах».

Супутні: Порушення трудової і виробничої дисципліни, у тому числі: невиконання вимог інструкції з охорони праці п.п. 1.12, п.3.2., п.3.3., 3.5 2 «Інструкції з охорони праці №1 для гірника очисного забою», порушення п.1 гл.5 р.І V НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у вугільних шахтах», п.1.10 «Інструкції з охорони праці № 2 для машиніста гірничих виїмкових машин». Порушення трудової і виробничої дисципліни, у тому числі: невиконання посадових обов`язків майстром гірничим дільниці вентиляції та техніки безпеки №1, порушення п. 2.9 «Посадова інструкція майстра гірничого дільниці вентиляції та техніки безпеки №1», невиконання посадових обов`язків начальником зміни виробничої служби (черговий) шахти «Добропільська», порушення п.3, 27 «Посадова інструкція начальником зміни виробничої служби (черговий) шахти «Добропільска», невиконання посадових обов`язків в.о. начальника дільниці з видобутку вугілля №1, порушення п. 3.19 «Посадова інструкція начальника дільниці з видобутку вугілля №1».

Шкідливий або небезпечний фактор: робота підвищеної небезпеки, особливо шкідливі та тяжкі умови праці.

Відповідно до п.8 вказаного Акту зазначено, осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону та гігієну праці або органу, який проводить досудове розслідування ( у разі складення тимчасового акту за формою Н-1): ОСОБА_4 - гірник очисного забою дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропілььске» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_5 - гірник очисного забою дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_6 - машиніст гірничих виїмкових машин дільниці з видобутку вугілля №1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_7 - машиніст гірничих виїмкових машин дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_8 - майстер гірничий дільниці вентиляцій та техніки безпеки №1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_9 - начальник зміни виробничої служби (черговий) шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_10 - виконуючий обов`язки начальника дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля». (а.с. 24-37).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 42 роки, про що Виконавчим комітетом Новодонецької селищної ради м. Добропілля Донецької області 25.01.2021 року складено відповідний актовий запис №11. (а.с. 15).

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішення суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга ОСОБА_2 , ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині не відповідає.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції керувався вимогами ст. ст. 1167, 1168 ЦК України і виходив з обов`язку відповідача відшкодувати на користь позивачів моральну шкоду у зв`язку із смертю сина.

Колегія суддів погоджується з висновком суду щодо наявності правових підстав для стягнення моральної шкоди, проте не може погодитись з визначеним судом розміром моральної шкоди, з огляду на наступне.

Спір між сторонами виник з приводу наявності підстав для відшкодування ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» моральної шкоди ОСОБА_1 , ОСОБА_11 у зв`язку зі смертю сина, який загинув в результаті нещасного випадку на виробництві.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

З аналізу змісту ст. 1167 ЦК України вбачається, що підставами відповідальності за завдану моральну шкоду є наявність такої шкоди, протиправна поведінка заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вина останнього.

Згідно ч.2 ст. 1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловіку (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживають з нею однією сім`єю.

Виходячи з аналізу зазначеної норми закону вбачається, що право на відшкодування моральної шкоди чоловікові, дружині, батькам, дітям, а також особам, які проживали з померлим однією сім`єю виникає у разі, якщо встановлено причинний зв`язок між смертю фізичної особи та ушкодженням здоров`я на виробництві.

Отже, право члена сім`ї померлого на відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі смертю особи, спричиненого професійним захворюванням, виникає з настанням юридичного факту смерті та за наявності професійного захворювання і причинного зв`язку між смертю і професійним захворюванням, а тому правовідносини щодо відшкодування моральної шкоди члена сім`ї померлого виникають лише після смерті померлого та регулюються законодавством, яке діє на цей момент.

Виходячи із наведених вище обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачам заподіяно моральну шкоду, і вони мають право на її відшкодування на підставі ч. 2 ст. 1168 ЦК України, яка передбачає відшкодування моральної шкоди, завданої смертю фізичної особи членам її сім`ї.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.10.2008 року № 20-рп/2008 (справа про страхові виплати) визначено, що саме право громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки ст. 237-1 КЗпП України (для потерпілих) та ст. 1167 ЦК України (для членів сімей потерпілих) їм надано право відшкодовувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до висновку експерта № 24 від 11.05.2021 року ОСОБА_12 помер в результаті множинних тяжких закритих травм тіла (а.с. 26)

Комісією з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) ІНФОРМАЦІЯ_2 о 15:35 год. з майстром гірничим дільниці з видобутку вугілля № 1 шахти «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» ОСОБА_3 , встановлено, що нещасний випадок, що стався з ОСОБА_3 , пов`язаний з виробництвом, та підлягає обліку по ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» зі складанням акту за формою Н-1/П.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно виходив з того, що втрата чоловіка завдає позивачу фізичного болю та душевних страждань, яка виникла з вини відповідача, яким не було виконано вимоги законодавства щодо створення на робочому місці працівника умов праці відповідно до нормативно-правових актів.

Виходячи із наведених вище обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачам заподіяно моральну шкоду, і вони мають право на її відшкодування на підставі ст.ст. 1167, ч. 2 ст. 1168 ЦК України, які передбачають відшкодування моральної шкоди, завданої смертю фізичної особи членам її сім`ї.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги позивачів про те, що розмір стягнутої судом моральної шкоди з відповідача необґрунтований та заниженим. Так, при вирішенні питання про розмір відшкодування моральної шкоди, заподіяної позивачу, суд не в повній мірі врахував роз`яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 р. (з подальшими змінами) "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", яким передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Смерть рідної людини, це не відновлювана втрата, що спричиняє страждання та хвилювання.

Встановити ціну людського життя, повернути близьку людину неможливо. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає, і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи.

Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз.

Колегія суддів, беручи до уваги глибину і тривалість моральних страждань позивача, характер психологічної травми, яку вона отримала у зв`язку зі смертю рідної людини, конкретні обставини по справі, істотність вимушених змін у життєвих стосунках позивача, яка втратила турботу та підтримку близької людини, наслідки, що наступили, та їх невідворотність, вважає за необхідне змінити рішення суду в частині визначеного судом розміру моральної шкоди, стягнутої з ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» збільшити його з 50 000 гривень до 500 000 гривень.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях («Шевченко проти України», «Харук та інші проти України», «Скордіно проти Італії») і в Практичній інструкції по зверненню в ЄСПЛ від 28 березня 2007 року, затвердженій Головою ЄСПЛ на підставі ст. 32 Регламенту ЄСПЛ, посилається на те, що в справах про присудження морального відшкодування, суд має визначити розмір моральної шкоди з огляду на розміри присудження компенсації у подібних справах та об`єктивної оцінки психотравматичної ситуації.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

05 грудня 2018 року Велика Палата Верховного у справі № 210/5258/16-ц (провадження № 14-463цс18) прийняла постанову, у якій зробила правовий висновок про те, що у справах щодо відшкодування моральної шкоди, завданої у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, суди, встановивши факт завдання моральної шкоди, повинні особливо ретельно підійти до того, аби присуджена ними сума відшкодування була домірною цій шкоді. Сума відшкодування моральної шкоди має бути аргументованою судом з урахуванням, зокрема, визначених у частині третій статті 23 ЦК України критеріїв і тоді, коли таке відшкодування присуджується у сумі суттєво меншій, аніж та, яку просив позивач.

При цьому, суд констатував у цій справі, що характер отриманої позивачем травми, що спричинила повну втрату ним професійної працездатності, звільнення з роботи через виявлену невідповідність працівника займаній посаді або виконуваній роботі за станом здоров`я, визнання позивача особою з інвалідністю І групи безстроково, неможливість відновлення попереднього фізичного стану, тяжкість і незворотність змін у буденному житті, необхідність щорічної реабілітації, надають йому право на відшкодування моральної шкоди у розмірі 275 000,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не в повніймірі урахував тяжкість та глибину страждань позивачів у зв`язку із смертю рідної людини їх сина, безповоротність такої втрати, що спричинило їм тяжкі моральні страждання, у зв`язку з чим вважає за необхідне відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, змінити рішення суду в частині визначеного судом розміру моральної шкоди і збільшити її з 50 000,00 грн. до 300 000,00 грн. куожному.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)

Пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішення суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, враховуючи обставини в даній справі, та приймаючи до уваги, втрату позивачем професійної працездатності, що в процентному вираженні становить 65%, встановлення 3 групи інвалідності та характер немайнових втрат, вважає за необхідне змінити рішення суду в частині визначеного судом розміру моральної шкоди і збільшити такий розмір зі 50 000,00 грн. до 300 000,00 грн. кожному.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Згідно положення закріпленого в п.2 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674 в редакції, чинній на момент постановлення рішення судом першої інстанції, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом позивач звільнений від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач подав позов про стягнення моральної шкоди спричиненої ушкодженням здоров`я та визначив її у грошовому вимірі, тому позовна вимога є майновою.

Відповідно до ч.13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з чим, колегія суддів змінює рішення суду першої інстанції в частині розміру судового збору, стягнутого з Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на користь держави та збільшує цей розмірі з 1000 грн. до 6 000 грн., тобто до одного відсотка від стягнутого розміру моральної шкоди.

У зв`язку з чим, з відповідача ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» на користь держави, підлягає стягненню судовий збір 9000 грн. за подання позивачем апеляційної скарги (6000 грн. х 150%).

В іншій частині рішення суду відповідає нормам матеріального та процесуального права

Керуючись ст.ст. 367, ст. 374, п. 2 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_1 -задовольнити частково.

Рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17 квітня 2023 року в частині розміру моральної шкоди, стягнутої з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 змінити, збільшивши цей розмір з 50 000,00 гривень до 300 000 (триста тисяч ) гривень кожному.

Рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17 квітня 2023 року в частині розміру судового збору, стягнутого з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» на користь держави змінити, збільшивши цей розмір з 1000 гривень до 6000 (шість тисяч) гривень.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» за подання апеляційної скарги позивачем, на користь держави, судовий збір у розмірі 9000 (дев`ять тисяч ) гривень.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий:

Судді: