Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Годлюк А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи без самостійних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування земельною ділянкою

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 15.10.2015 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира з позовом про встановлення порядку користування земельною ділянкою за домоволодінням АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 є власником 23/100 ідеальних частин житлового будинку АДРЕСА_1 . Співвласниками вказаного домоволодіння також є:

- ОСОБА_2 , якому належить 11/100 ідеальних частин;

- ОСОБА_5 , якій належить 27/100 ідеальних частин;

- ОСОБА_6 , якому належить 39/100 ідеальних частин.

Також зазначено, що за будинком закріплено земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0,0856га.

ОСОБА_2 у 1998 році приватизував частину закріпленої за домоволодінням АДРЕСА_1 земельної ділянки площею 0,0188 га., а ОСОБА_5 у 2006 році приватизувала 0,0151 га. вказаної земельної ділянки.

Рішенням 36 сесії 6 скликання Житомирської міської ради Іванову О.М. надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки. Позивач звернувся до ФОП ОСОБА_7 для проведення комплексу землевпорядних робіт, внаслідок чого було виготовлено угоду про встановлення порядку користування земельною ділянкою площею 0,0856га. по АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що виник спір з ОСОБА_6 щодо запропонованого варіанту користування частиною земельної ділянки, у зв`язку із чим звернувся до суду з даним позовом.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2015 справу передано на розгляд головуючому судді ОСОБА_9 (а.с. 63 т.1).

Відповідно до заперечень щодо позовної заяви, поданої ОСОБА_8 01.02.2016, позов вважає необгрунтованим та незаконним. Вказав, що питання виділення в користування земельної ділянки закріпленої за домоволодінням належить до повноважень Житомирської міської ради (а.с. 26, 27 т.1).

Ухвалою суду від 06.10.2016 об`єднано в одне провадження цивільну справу №296/11344/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про визначення порядку користування земельною ділянкою та цивільну справу №296/1906/16-ц за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про поділ будинковолодіння.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Корольовського районного суду м.Житомира від 21.08.2019, у зв`язку зі звільненням 01.08.2019 судді ОСОБА_9 у відставку, по справі №296/11344/15-ц призначено повторний авторозподіл (а.с.242 т.1).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Сингаївського О.П. (а.с.243 т.1).

Ухвалою суду від 10.02.2021 залучено до участі в цивільній справі №296/11344/15-ц правонаступника ОСОБА_5 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 105 т.2).

Розпорядженням керівника апарату Корольовського районного суду м.Житомира від 24.10.2022, у зв`язку з увільненням судді ОСОБА_10 з 25.02.2022 внаслідок призову на військову службу під час мобілізації, по справі №296/11344/15-ц призначено повторний авторозподіл, за наслідками якого визначеного головуючого суддю Маслак В.П. (а.с.179, 180 т.2).

Протокольною ухвалою суду від 13.12.2022 в порядку ст.55 ЦПК України залучено до участі в розгляді справи правонаступника відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_4 (а.с. 197 т.2).

У судовому засіданні 28.09.2023 судом на розгляд поставлено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Тимофеєва А.В. про залучення до участі у розгляді справи співвідповідачів та третьої особи, яке подано письмово 13.07.2016, однак не розглянуто попереднім складом суду. Згідно даного клопотання представник ОСОБА_11 просив залучити до участі у справі співвідповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .. Також просив залучити до участі у справі третю особу без самостійних вимог на предмет спору територіальну громаду в особі Житомирської міської ради (а.с. 63 т.1).

Разом з тим, в судовому засіданні ОСОБА_2 даного клопотання не підтримав та просив залишити таке без розгляду.

В судовому засіданні 30.11 2023 ОСОБА_1 позов підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Треті особи ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заперечили щодо задоволення позову.

Представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_12 в судове засідання не з`явився, подав заяву про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_8 , правонаступником якого є ОСОБА_4 , про поділ будинковолодіння.

Ухвалою суду від 30.11.2023 позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ будинковолодіння - залишено без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового процесу, суд встановив наступні обставини.

Позивач є власником 23/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.04.2014 (а.с. 4, 5 т.1).

Також матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 на праві власності належить 11/100 ідеальних частин будинку по АДРЕСА_1 ; ОСОБА_5 належить 27/100 ідеальних частин; ОСОБА_6 належить 39/100 ідеальних частин будинку (а.с. 83 - 89, 209, 239 т.1, а.с. 7 - 13 т.2).

Окрім того, згідно державного акту про право приватної власності на земельну ділянку, виданого Виконавчим комітетом Житомирської міської ради народних депутатів 05.01.1998, ОСОБА_2 для обслуговування житлового будинку і господарських будівель передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,0188 га. на території АДРЕСА_2 (а.с.6, 198 т.1).

ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №893589, виданого Виконавчим комітетом Житомирської міської ради 22.03.2006, передано у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд земельну ділянку площею 0,0151га. по АДРЕСА_1 (а.с.9 т.1).

Рішенням тридцять шостої сесії шостого скликання Житомирської міської ради №714 від 18.06.2014р. ОСОБА_1 надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 10, 11 т.1).

Надана до суду угода про встановлення порядку користування земельною ділянкою площею 0,0856га. по АДРЕСА_1 , підписана ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 (а.с.12 т.1). Угода не містить підпису в графі «підпис» ОСОБА_6 .

Вирішуючи питання на предмет встановлення порядку користування земельною ділянкою суд керується нормами Земельного кодексу УРСР, що діяв на момент набуття сторонами права власності на житловий будинок, та нормами діючого Земельного кодексу України.

Відповідно до ст.90 ЗК УРСР, було встановлено, що на землях міст при переході права власності на будівлю переходить також і право користування земельною ділянкою або її частиною. При переході будівлі у власність кількох осіб земельна ділянка переходить в користування всіх співвласників будівлі.

Положеннями ч.ч. 1, 4 ст.120 ЗК України передбачено, що до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначено, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка необхідна для їх обслуговування. При переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди.

Норми ч.ч. 1, 4 ст.88 чинного ЗК України визначають, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.

Відповідно до частини першої статті 318 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Однак право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Зазначені положення щодо користування власністю цілком повинні застосовуватись до майнових прав на майно (зокрема до права користування земельною ділянкою).

Відтак право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати право іншої особи (частина п`ята статті 319 ЦК України).

Аналіз вищевказаних норм Законодавства свідчить про те, що всі співвласники житлового будинку по АДРЕСА_1 є рівноправними учасниками спірних правовідносин щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Вбачається, що ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду та просив встановити порядок користування земельною ділянкою, визначивши відповідачем лише одного співвласника житлового будинку - ОСОБА_6 , правонаступником якого є ОСОБА_4 .

Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог(пункти 2 і 4 частини третьої статті 175 ЦПК України).

Сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, якими можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК у відповідній редакції).

Системний аналіз статей 51, 175 ЦПК України свідчить про те, що саме на позивача покладено обов`язок визначити належний склад відповідачів у справі. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Тобто, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача (ст.51 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення інших співвідповідачів згідно специфіки спірних правовідносин, суд відмовляє у задоволенні позову.

Предметом спору у даній справі є встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , зміст якого безпосередньо стосується прав, інтересів та обов`язків всіх співвласників житлового будинку, в тому числі, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як правонаступника ОСОБА_5 .

Відповідачем до участі у справі залучено лише ОСОБА_8 , який не підписав угоду про встановлення порядку користування земельною ділянкою. Разом з тим, до участі у справі не залучено в якості співвідповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які також є співвласниками житлового будинку та яким на праві власності належить частина земельної ділянки по АДРЕСА_1 , відповідно, рішення по даній справі їх безпосередньо стосується.

Вбачається, що позивач у цій справі клопотань про залучення до участі у справі інших осіб як співвідповідачів не заявляв. Хоча таке питання й було поставлено на обговорення представником відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_11 , однак не знайшло підтримки під час вирішення в судовому засіданні.

Залучення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до участі у справі в якості третіх осіб не може бути взято до уваги, оскільки процесуальний статус відповідача та третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різним.

Також слід врахувати, що частина земельної ділянки по АДРЕСА_1 площею 0,0705га. не приватизована та перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Житомира, інтереси якої представляє Житомирська міська рада. Таким чином, вирішення питання про встановлення порядку користування земельною ділянкою впливатиме на права та обов`язки Житомирської міської ради, яка до участі у розгляді даної справи також залучена не була, відповідні клопотання позивачем не заявлено.

Оскільки позов пред`явлено до неповного кола осіб, яких рішення по справі безпосередньо стосується, позивачем у підготовчому судовому засіданні не заявлено клопотання про залучення у справу як співвідповідачів осіб, на яких поширюються наслідки встановлення порядку користування земельною ділянкою, в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76 - 91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Суддя В. П. Маслак