Ухвала

21 липня 2023 року

місто Київ

справа № 511/2221/19

провадження № 61-9872ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 25 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Громадської організації «Об`єднання садоводів масиву Христинівський», ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру Одеської області, треті особи, які не заявляють самосійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання протоколу та рішення про позбавлення земельної ділянки недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності, витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

29 червня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційного скаргою на постанову Одеського апеляційного суду від 25 травня 2023 року, просить зазначене судове рішення скасувати в частині відмови у задоволенні його апеляційної скарги, ухвалити нове судове рішення, у позові відмовити повністю.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги

На порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 4 610,40 грн. Розмір сплаченого судового збору заявником не обґрунтовано.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як випливає зі змісту судових рішень ОСОБА_2 звернувся до суду у листопаді 2019 року з позовом, у якому просив:

визнати протокол засідання Ради Громадської організації «Об`єднання садоводів масиву Христинівський» від 26 листопада 2016 року № 8 недійсним;

скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру від 05 червня 2018 року № 15-3570/13-18СГ щодо земельної ділянки, кадастровий номер :01:001:3112;

скасувати рішення від 31 серпня 2018 року № 42783966 про державну реєстрацію за ОСОБА_7 права власності на земельну ділянку, площею 0,06 га, кадастровий номер :01:001:3112;

витребувати від ОСОБА_7 на користь ОСОБА_2 земельну ділянку, площею 0,12 га, кадастровий номер :01:001:3112.

Отже, предметом оскарження у цій справі є судове рішення, ухвалене за наслідками розгляду трьох вимог немайнового характеру та однієї вимоги майнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 921,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, за подання касаційної скарги в частині позовних вимог немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 4 610,40 грн (768,40 грн х 3 х 200/100).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Отже, щодо позовної вимоги майнового характеру про витребування майна, судовий збір має розраховуватися з вартості спірного нерухомого майна (частина перша статті 176 ЦПК України).

Водночас, оскільки рішення судів першої та апеляційної інстанцій не містять відомостей про вартість спірного майна (земельної ділянки), заявник має навести його вартість та відповідно сплатити (доплатити) судовий збір за оскарження судового рішення за результатами розгляду позову майнового характеру (виходячи з 1 відсотка ціни позову, - вартості спірного майна, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), з урахуванням 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовних заяв.

Судовий збір за подання цієї касаційної скарги має бути сплачений єдиним платіжним документом (квитанцією, платіжним дорученням) із наведенням обґрунтування розміру судового збору.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату (доплату).

Щодо додатків до касаційної скарги

Всупереч пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано її копій відповідно до кількості учасників справи, а саме до касаційної скарги додано дві копії, водночас суб`єктний склад учасників справи становить вісім осіб, з урахуванням заявника, отже, ОСОБА_1 необхідно додати п`ять копій касаційної скарги.

Щодо меж касаційного оскарження

Відповідно до процесуальної вимоги касаційної скарги ОСОБА_1 просить постанову Одеського апеляційного суду від 25 травня 2023 року в частині відмови у задоволенні апеляційної скарги скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у позові повністю.

Водночас Одеський апеляційний суд рішення Роздільнянського районного суду Одеської області від 16 лютого 2021 року скасував в частині позовних вимог про скасування наказу Головного управління Держгеокадастру Одеської області від 05 червня 2018 року і скасування рішення про державну реєстрацію права власності, ухвалив в цій частині нове судове рішення, яким у позові відмовлено. В іншій частині рішення суду першої інстанції, яким позов було задоволено повністю, залишено без змін.

Отже, з урахуванням наведеного, та враховуючи зміст процесуальної вимоги касаційної скарги, в якій ОСОБА_1 просить у позові відмовити повністю, тобто така вимога пов`язана із ухваленим рішенням суду першої інстанції, заявник має привести у відповідність прохальну частину касаційної скарги, шляхом подання уточненої касаційної скарги, до якої необхідно додати її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 25 травня 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Яремко