Дата документу 20.07.2023
Справа № 334/5882/23
Провадження № 2/334/2476/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

20 липня 2023 року місто Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Коломаренко К.А., вивчивши матеріали справи

за позовом Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Запорізької міської ради

до відповідача: ОСОБА_1

про визнання спадщини відумерлою

ВСТАНОВИЛА:

Заступник керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносин Запорізької міської ради звернувся до Ленінського районного суду м.Запоріжжя з позовом до ОСОБА_1 , в якій просить визнати відумерлою спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 та передати у власність територіальній громаді м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради (пр. Соборний, 206, м. Запоріжжя, 69105, ) та стягнути з відповідача судові витрати, що складаються із судового збору.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшла наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається із позовної заяви, прокурор позивач в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Запорізької міської ради просить суд визнати відумерлою спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 та передати у власність територіальній громаді м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради (пр. Соборний, 206, м. Запоріжжя, 69105, ) та стягнути з відповідача судові витрати, що складаються із судового збору.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається, зокрема, на ту обставину, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті залишилась квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцеві на праві приватної власності.

З урахуванням вивчених прокурором актових записів про народження, укладення/розірвання шлюбу та смерть, прокурор дійшов висновку, що після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , немає спадкоємців за законом.

Також прокурором встановлено, що відповідно до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), наданих Другою запорізькою державною нотаріальною конторою від 01.02.2023 за №71323863 та від 06.07.2023 за №73096546, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,приватним нотаріусом Бєлоусовою В.О. 09.12.2020заведено спадкову справу за №15/2020 за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Також прокурор зазначає, що ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що підтверджується вищевказаними інформаційними довідками зі Спадкового реєстру.

З огляду на вказав обставини прокурор вважає, що виник спір про право, а тому звертається до суду з позовом про визнання спадщини відумерлою та в якості відповідача вказує ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 42ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, тобто особи, матеріально-правовий спір між якими є предметом вирішення в цивільному судочинстві (ст.48 ЦПК).

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відтак, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Вказаний правовий висновок відображено зокрема у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року в справі № 705/3876/18 (провадження № 61-697св20); від 19 серпня 2020 року в справі № 639/6295/16-ц (провадження № 61-36683св18); від 14 липня 2020 року в справі № 686/23977/18 (провадження № 61-17715 св 19); від 08 липня 2020 року в справі № 612/808/18 (провадження №61-15537 св 19)

При цьому, звертаючись з відповідним позовом в інтересах позивача Запорізької міської ради, прокурор не зазначає, яким чином ОСОБА_1 порушив, не визнав чи оспорив суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Більш того, в прохальній частині позову відсутня будь-яка позовна вимога саме до відповідача ОСОБА_1 , у зв`язку з якою відповідач притягається до справи.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до ст. ст. 263, 265 ЦПК України рішення у справі може постановлюватися лише щодо сторін .

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В пунктах 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (утому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зіст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 році з 01 січня встановлений у розмірі 2684,00 гривень.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову.

Відповідно до п. 9 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

При зверненні до суду із позовом, прокурор долучив до позовної заяви платіжне доручення про сплату судового збору у розмірі 2 684 грн, при цьому вказавши, що пред`явлена вимога є саме вимогою майнового характеру, проте до позовної заяви прокурором не надано звіт про оцінку майна, а саме: квартири АДРЕСА_3 , як і не заззначено ціну позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, її необхідно залишити без руху, встановивши позивачам строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 50, 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Запорізької міської ради до ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою- залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.ф

Суддя: Коломаренко К. А.