Справа №:755/6119/23
Провадження №: 2/755/3722/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" липня 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Бовкун М.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

у с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд:

1. Визнати право спільної сумісної власності подружжя на квартиру АДРЕСА_1 за позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 .

2. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Дарницьким РУГУ МВС України в м. Києві 16 квітня 1996 року) право власності на частину квартири АДРЕСА_1 (інформація з державного реєстру прав власності на нерухоме майно - номер запису 2187 в книзі № д 576-214, на підставі договору купівлі-продажу квартири, 4270, 24 грудня 2010 року, приватний нотаріус Київського міського нотокругу Сень-Силка І.В.);

3. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за відповідачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності на частину квартири АДРЕСА_1 (інформація з державного реєстру прав власності на нерухоме майно - номер запису 2187 в книзі № д 576-214, на підставі договору купівлі-продажу квартири, 4270, 24 грудня 2010 року, приватний нотаріус Київського міського нотокругу Сень-Силка І.В.);

4. Судові витрати, що пов`язані з розглядом даної цивільної справи про поділ майна подружжя покласти на позивача ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що сторони перебували у шлюбі, який було розірвано рішенням суду від 20 липня 2020 року. Як зазначає позивач, у період шлюбу сторонами було набуто майно за спільні кошти сім`ї - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . У зв`язку із тим, що між позивачем та відповідачем виникли непорозуміння щодо поділу майна, виникла необхідність для звернення до суду із позовом про поділ вказаного майна подружжя.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15 травня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви. Однією з підстав для залишення позовної заяви без руху стала відсутність правовстановлюючого документа на спірну нерухомість.

У наданій до суду заяві про усунення недоліків позовної заяви, позивачем було також заявлено клопотання про витребування з Київського бюро технічної інвентаризації належним чином завірену копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , № 4270 від 24 грудня 2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сень-Силка І.В. В обґрунтування заявленого клопотання позивач вказує, що разом із позовною заявою ним надана інформаційна довідка з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, яка містить актуальну інформацію про об`єкт нерухомого майна та його власника, та відповідно підтверджує факт набуття за період перебування у шлюбі з відповідачем у власність спірної квартири. Також позивач повідомив, що після отримання ухвали суду про залишення позову без руху, він особисто намагався отримати копію договору купівлі-продажу квартири від 24 грудня 2010 року, шляхом особистого звернення до Київського бюро технічної інвентаризації, проте отримав усну відмову з посиланням на те, що копії документі, які знаходяться в реєстраційній справі, в силу діючого законодавства, можуть бути надані виключно власнику нерухомого майна або на запит суду, у зв`язку з чим він позбавлений можливості отримати самостійно вказаний документ.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 липня 2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав вимоги клопотання про витребування доказів з підстав, викладених у ньому та просив клопотання задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явилась, про час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялась у спосіб, передбачений ст. 128 ЦПК України.

Дослідивши клопотання про витребування доказів та матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 13 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України, визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Як визначено у ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому, у відповідності до ч. 6 ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК України).

Так, з матеріалів справи вбачається, що предметом даного позову є поділ майна подружжя, яке було набуто ними під час спільного подружнього життя.

Тобто, вбачається, що документ, який просить витребувати позивач у своєму клопотанні, зокрема правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1 , фактично є доказом, який містять самі по собі дані про обставини наведеної справи та має суттєве значення для правильного вирішення вказаного спору, а тому підлягає витребуванню, оскільки позивач за позовом позбавлений можливості подати самостійно такі докази до суду.

Отже, суд враховуючи норми ст. 84 ЦПК України, приходить до висновку про задоволення клопотання позивача ОСОБА_2 про витребування доказів у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 259, 261, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - задовольнити.

Витребувати у Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська 4-В) належним чином завірену копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , № 4270 від 24 грудня 2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сень-Силка І.В

Ухвала є обов`язковою для виконання.

Витребувані документи направити до Дніпровського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Пластова, 3.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.В. Слободянюк