cправа № 1502/2629/2012
провадження № 2/492/1/23
УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без розгляду

25 липня 2023 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Гусєвої Н.Д.,

при секретарі судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І., ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І., ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними.

Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 25 липня 2023 року о 15 год. 30 хв. з повідомленням учасників справи.

Виклик у судове засідання учасників справи здійснено за адресами, вказаними у матеріалах справи.

Позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про причини невручення судової повістки, в якій є позначка «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу ч. 8 ст. 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судовий виклик вручений позивачці належним чином. Клопотання про розгляд справи за її відсутності не подавала, про причини неявки суд не повідомила.

Позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, до суду від неї надійшла заява про залишення зустрічного позову без розгляду.

Представниця відповідача за зустрічним позовом у судове засідання не з`явилася, однак до суду від неї надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Третя особа за зустрічним позовом приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І. в судове засідання не з`явилася, але до суду від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Третя особа за зустрічним позовом ОСОБА_3 про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак до суду не з`явився, клопотання про розгляд справи за його відсутності не подавав, про причини неявки суд не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку, що зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І., ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними, підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20, від 28 березня 2023 року у справі № 711/7486/19, провадження № 61-10183св21.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленої позивачки за зустрічним позовом в судове засідання і у випадку повторної неявки позивачки за зустрічним позовом, якщо від неї до суду не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності, суд залишає зустрічну позовну заяву без розгляду.

Згідно з матеріалами справи ухвалою від 11 жовтня 2021 року прийнято до провадження цивільну справуі призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 17 січня 2022 року о 10 год. 10 хв.(т. 6 а. с. 65).

12 січня 2022 року на адресу Арцизького районного суду Одеської області від позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженням карантину на території України (т. 6 а. с. 105).

В подальшому справу було призначено до розгляду у судовому засіданні на 08-00 год. 03 травня 2022 року; на 13-00 год. 18 серпня 2022 року; на 13-30 год. 04 квітня 2023 року; на 09-00 год. 01 травня 2023 року; на 09-30 год. 01 червня 2023 року; на 08-45 год. 23 червня 2023 року; на 15-30 год. 25 липня 2023 року, про що було повідомлено належним чином позивачку зустрічним позовом ОСОБА_1 , однак остання в судове засідання жодного разу не з`явилася.

Також, до суду від позивачки зустрічним позовом ОСОБА_1 надходили клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тривалою широкомасштабною збройною агресію Російської Федерації проти України; запровадженням на території України на державному рівні воєнного стану; запровадженням карантину на території України, а також посилаючись на те, що дана справа не відноситься до категорії термінових та не відкладних.

Крім того, відповідно до матеріалів справи позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 не подавала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Судом встановлено, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 в судове засідання жодного разу не з`явилися, клопотань про розгляд справи за її відсутності від неї до суду не надходило, у зв`язку з чим суд вважає, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 повторно не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд бере до уваги, що позивачці за зустрічним позовом ОСОБА_1 достовірно відомо, що на розгляді Арцизького районного суду Одеської області тривалий час знаходиться цивільна справа, учасницею якої вона є та вона не була позбавлена можливості взяти участь у розгляді справи особисто або через представника чи подати до суду на підставі ст. 211 ЦПК України клопотання про розгляд справи за її відсутності, а також, що оголошення на території України воєнного стану, запровадження карантину на території України не є перешкодою для участі у розгляді справі дистанційно в режимі відеоконференції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Шевченко проти України» (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Отже сторона, яка задіяна до участі у справі в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи не вбачається, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 була позбавлена права отримувати інформацію про рух справи, тощо.

Суд зазначає, що можливість сторони дізнатись про стан відомого їй судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Також, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 про розгляд справи, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений ЦПК України.

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України, суд також не вбачає.

Суд враховує строки розгляду справи, передбачені законом, враховує повторну неявку позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 і не встановлення наявності поважних причин для її неявки.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Тобто, за змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Надане позивачу право на подання заяви про залишення позову без розгляду не залежить від думки інших учасників справи, і суд не зобов`язаний при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотиви, у зв`язку з якими така заява подана.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (подібний висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі № 308/13199/17, від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті.

З матеріалів справи вбачається, що 25 липня 2023 року від позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_2 до суду надійшла заява про залишення її зустрічного позову без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_1 , яка про дату, час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, повторно не з`явилася в судове засідання та від якої не надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, що від позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_2 до початку розгляду справи по суті до суду надійшла заява про залишення зустрічного позову без розгляду, суд дійшов висновку, що зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І., ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними,підлягає залишенню без розгляду, на підставі ч. 5 ст. 223, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачкам за зустрічним позовом про їх право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

В силу положень п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачам сплачена при зверненні до суду сума судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 44, 128, 130, 131, 211, 223, 247, 257-261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Криворотенко Л.І., ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачкам про їх право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, а також що сплачена сума судового збору за подання позовної заяви у наявній справі не підлягає поверненню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.