Справа № 358/1077/23 Провадження № 2-з/358/15/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладання арешт на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Орло Ю.В. звернулася до суду в інтересах заявника ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладання арешту на нерухоме майно, а саме на нежитлові будівлі загальною площею 794,80 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 і належать на праві власності ОСОБА_3 .

Заяву обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 має намір звернутися до Богуславського районного суду Київської області із позовом про витребування майна. Вважає, що спадкоємець ОСОБА_3 його дружина ОСОБА_4 може розпорядитися спірними нежитловими приміщеннями та відчужити їх на користь невідомих осіб, що ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду.

Як зазначено в заяві про забезпечення позову до подання позовної заяви, рішенням Богуславського районного суду Київської області від 16.06.2023 року було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Богуславського ВДВС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), треті особи Богуславська районна державна нотаріальна контора, ОСОБА_5 , ПАТ «Державний ощадний банк України», Обухівська районна державна адміністрація Київської області, ТОВ «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» про визнання незаконним та скасування акту державного виконавця про проведення прилюдних торгів, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності та скасовано заходи забезпечення позову.

Представник заявника просить забезпечити позов до подання позовної заяви шляхом накладення арешту нерухоме майно, задля унеможливлення ОСОБА_4 , як майбутнім відповідачем здійснити відчуження об`єкта нерухомого майна через велику ймовірність наявність ризику перепродажу нежитлових приміщень, за які, заявник (як позивач) має намір витребувати майно. Заявник вважає, що можливі дії ОСОБА_4 , як майбутнього відповідача, в подальшому можуть ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 статті 150 ЦПК України, визначено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006, №9 постановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник (позивач), та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви та долучені до неї копії документів, суддя прийшла до висновку, що заява представника заявника адвоката Орло Ю.В. про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слід за необхідне зазначити, що забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення справи по суті позовних вимог, визначених ЦПК України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

Виходячи зі змісту заяви про вжиття заходів забезпечення позову, подану до подання позовної заяви, представник заявника просить забезпечити позов до подання позовної заяви шляхом накладення арешту нерухоме майно, задля унеможливлення ОСОБА_4 , як майбутнім відповідачем здійснити відчуження об`єкта нерухомого майна за яке, заявник (як позивач) має намір витребувати це майно. В той же час, представником заявника не долучено доказів права власності на спірне майно, як то інформаційні довідки щодо інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Крім цього, у заяві про забезпечення позову до подання позовної заяви представник позивача посилається на рішення Богуславського районного суду Київської області від 16.06.2023 року, яке на момент подання цієї заяви не набрало законної сили.

Подана заява про забезпечення позову не містить доказів про існування обставин, які унеможливлять виконання рішення суду, у разі невжиття, вказаного в заяві виду забезпечення позову, зокрема, заява не містить обґрунтування ризиків здійснення відповідачем будь-яких дій направлених на відчуження майна.

В заяві не зазначені обставини та докази, які б стверджували про те, що застосування вказаного заходу забезпечення позову не призведе до дисбалансу прав сторін по справі.

Крім того, як вбачається із матеріалів заяви, представником заявника не наведено будь-яких підстав необхідності забезпечення позову шляхом забезпечення позову до подання позовної заяви у визначений заявником спосіб та пропозицій щодо зустрічного забезпечення.

Разом з цим, під час розгляду питання про забезпечення позову, суддя приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є передчасно поданою.

Відповідно до ч.7 ст.153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Отже, виходячи зі змісту поданої заяви та доводів, наведених передником заявника в її обґрунтування, суддя не вбачає підстав для задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

Керуючись ст.149, 153, 258-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладання арешт на нерухоме майно залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: суддя К. С. Романенко