З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Справа №348/690/23
Номер провадження 2/348/434/23
26 липня 2023 року м.Надвірна
Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області в складі:
головуючого судді Солодовнікова Р.С.,
при секретарі судового засідання Нагорняк Г.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
за відсутності учасників справи,
Зміст позовних вимог:
ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк»звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Позовні вимоги мотивують тим, що 15.09.2021 року між ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» та ОСОБА_1 було укладено договір №2021/ОВР/422-000348 про приєднання до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами (Договір про приєднання). Цей Договір про приєднання разом з Правилами (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами, інформацією про сукупну вартість кредиту та Тарифи є договором комплексного банківського обслуговування (Договір).
Згідно із п. 2.1 Розділу 2 «Загальні положення» Заяви - Договору №2021/1 С/442-000819 ця Заява - Договір разом з Правилами, Тарифним планом, умовами Банківських продуктів/Пакетів (що всі розміщені на Сайті Банку), є Договором комплексного банківського обслуговування. Заява - Договір №2021/1 С/442-000819 є договором приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюється з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками публічним акціонерним товариством акціонерним банком «УКРГАЗБАНК», за умовами якого йому був наданий кредит в формі дозволеного овердрафту згідно кредитного договору, який вказаний у Розділі 4 Заяви - Договору №2021/І__С/442-000819 «Умови споживчого кредитування»
Згідно Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюється з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками публічним акціонерним товариством акціонерним банком «УКРГАЗБАНК», Договір, що укладається між Банком та клієнтом є змішаним договором, в якому містяться елементи різних договорів, в тому числі але не виключно: договору банківського рахунка; договору про споживчий кредит (розділ 4), що включає таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача, тарифи за користування кредитним лімітом, страхування життя власника карткового рахунку, комісію, додаткові та супутні послуги. Потрібно зауважити, що вказані Правила є системою затверджених банком та оприлюднених на офіційному сайті АБ «УКРГАЗБАНК» www.ukrgasbank.com норм, що визначають загальні та публічні умови відносин між банком та фізичними особами, які користуються продуктами банку для власних потреб.
На виконання умов Договору про приєднання АБ «УКРГАЗБАНК» (Позивач) відкрив Відповідачу картковий рахунок у національній валюті, платіжну картку та видав кредит. Однак Відповідач порушив взяті на себе зобов`язання щодо своєчасного повернення коштів та сплати процентів за користування коштами, внаслідок чого виникла заборгованість.
Відповідачу надана можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту.
З підстав невиконання позичальником умов кредитного договору ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором та витрати по сплаті судового збору.
Стислий виклад позиції сторін:
Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності представника позивача.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про проведення судового засідання відповідач також викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не заявив, відзив проти позову не надав.
На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу по суті за відсутності сторін на підставі наявних у ній даних чи доказів, що відповідає положенням ч.3 ст. 211, ч.3 ст.223 ЦПК.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Процесуальні дії у справі:
Ухвалою судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 05.04.2023 по даній справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.
Відповідно до положень ст.ст. 280,281 ЦПК, суд ухвалою постановив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини справи, встановлені судом:
Судом встановлено, що 15.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав Заяву - Договір №2021/І_С/442-000819 на отримання споживчого кредиту за програмою ЕКО кредитка (а.с. 5).
Згідно із п. 2.1 Розділу 2 «Загальні положення» Заяви - Договору №2021/1 С/442-000819 ця Заява - Договір разом з Правилами, Тарифним планом, умовами Банківських продуктів/Пакетів (що всі розміщені на Сайті Банку), є Договором комплексного банківського обслуговування. Заява - Договір №2021/1 С/442-000819 є договором приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюється з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками публічним акціонерним товариством акціонерним банком «УКРГАЗБАНК», за умовами якого йому був наданий кредит в формі дозволеного овердрафту згідно кредитного договору, який вказаний у Розділі 4 Заяви - Договору №2021/І__С/442-000819 «Умови споживчого кредитування» .
За умовами кредитного договору строк дії ліміту дозволеного овердрафту (строк кредитування) 12 місяців з можливістю пролонгації відповідно до умов Правил.
Мета кредиту: споживчі цілі. Погашення кредиту в кінці строку. Тип процентної ставки: фіксований, порядок сплати процентів: щомісячно.
З протоколу засіданні Оперативного штабу АБ «УКРГАЗБАНК» від 22.06.2022 р. було затверджено підвищення процентної ставки за користування лімітом овердрафту по закінченню пільгового періоду за продуктом «Кредитна картка» до рівня 43% річних. (а.с. 26-30).
Мотиви з яких виходить суд та застовані норми права:
Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України (далі ЦК) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно ст.1054 ЦК, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК ).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Таким чином суд дійшов висновку, що 15.09.2021 року відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав Заяву - Договір №2021/І_С/442-000819, відповідно до якого відповідач отримав кредитний ліміт на платіжну банківську карту, користувався платіжним засобом, що свідчить про те, що відповідач був обізнаний про його існування, усвідомлював наявність заборгованості та вчиняв дії, спрямовані на виконання взятих на себе зобов`язань за вище вказаним кредитним договором.
За змістом статей 525, 526, 530 ЦК зобов`язання мають виконуватися належним чином згідно з умовами договору та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Згідно з частиною другою статті 1050 ЦК, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу.
Відповідно до вимог статті 1048 ЦК позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
У відповідності до частин першої та третьої статті 1049 ЦК позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок або реального повернення коштів позикодавцеві.
Статтею 536 ЦК встановлено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Згідно ст.610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частиною першою статті 612 ЦК боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватися визначених у договорі строків (термінів), зокрема щодо сплати процентів, а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.
Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі ст.1049 ЦК Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути заборгованість за відсотками за користування кредитом, яка нарахована позивачем як протягом строку кредитування (з 15.09.2021 по 15.09.2022) так і після закінчення строку дії кредитного договору (з 15.09.2022 по 15.02.2023).
Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 15.09.2021 року, посилався на Умови та правил надання банківських послуг розміщені на сайті: АБ «УКРГАЗБАНК» www.ukrgasbank.com як невід`ємні частини спірного договору.
При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, які саме Умови розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг АБ «УКРГАЗБАНК», а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема щодо можливості пролонгації кредитного договору після закінчення строку дії ліміту дозволеного овердрафту (строку кредитування).
Умови та правила надання банківських послуг позивачем в якості доказу суду не надані.
Зазначення в анкеті-заяві про ознайомлення відповідача з Умовами та Правилами надання банківських послуг, та з Тарифним планом як таких, що погоджені підписом відповідача, не може бути належним доказом ознайомлення та погодження відповідача саме з тією редакцією умов та тарифів, на якій наполягає банк.
Позивач не надав належних і допустимих доказів, які б підтверджували, які саме Умови та Тарифи є складовою частиною укладеного між сторонами договору і які саме Умови та Тарифи мав на увазі відповідач, підписуючи заяву позичальника, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови.
Слід зазначити, що роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування.
Тому в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України, за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача АБ «УКРГАЗБАНК» www.ukrgasbank.com змінювалися самим АБ «УКРГАЗБАНК» в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор може додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову.
За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, а також відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про умови пролонгації строку кредитування такі Умови та Правили не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.
При цьому, згідно з статтею 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Правила надання банківських послуг АБ «УКРГАЗБАНК» та Тарифний план, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, який безпосередньо підписав останню і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.
Позивачем не надані Умови та правила надання банківських послуг в АБ «УКРГАЗБАНК» та Тарифний план, що містять підпис відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 15.09.2021 року шляхом підписання заяви-анкети. Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді можливість пролонгації строку кредитування.
Такі висновки відповідають правовій позиції Великої палати Верховного Суду у справі №342/180/17 (провадження № 14-131цс19) від 03 липня 2019 року.
З огляду на викладене, строк кредитування за спірним кредитним договором закінчився 15.09.2022 року.
Відповідно до положень ч. 1 ст.1054 ЦК за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки.
Відповідно до ч.2 ст.1050 ЦК якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то вразі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Відповідно до висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16 (провадження № 14-318цс18), право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені нормою частини другої статті 625 ЦК, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.
З огляду на закінчення строку кредитування, нарахування позивачем процентів після спливу визначеного договором строку кредитування не відповідає положенням закону.
Матеріали справи не містять доказів виконання відповідачем зобов`язань щодо повернення кредитних коштів і процентів за користування кредитом протягом строку кредитування.
Відповідно до розрахунку заборгованості відповідач за період з 24.03.2022 по 15.09.2022 має заборгованість по кредиту 8004,44 грн і процентів 400,96 грн, а також прострочену заборгованість по кредиту в сумі 1689,94 грн і процентів 65,16 грн за період з 27.06.2022 по 15.09.2022, а всього відповідач станом на 15.09.2022 має заборгованість за кредитом 9694,38 грн, за процентами 466,12 грн.
Отже, позовні вимоги в частині стягнення наведених сум підлягають задоволенню.
Позовні вимоги про стягнення процентів, нарахованих після закінчення строку кредитування задоволенню не підлягають, оскільки позивач не має право на їх нарахування, з підстав наведених у мотивувальній частині рішення.
Разом з тим, нарахування процентів за підвищеною процентною ставкою (43%) за прострочення виконання грошової зобов`язання також суперечить пункту 6 Прикінцевих та перехідних положень (розділ IV) Закону України «Про споживче кредитування», в якому визначено, що у разі прострочення споживачем у період з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит (в тому числі, але не виключно, прострочення споживачем у період з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України (виконання зобов`язань зі сплати платежів) споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення.
В тому числі, але не виключно, споживач в разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язків сплачувати кредитодавцю неустойку (штраф, пеню) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин, інших ніж передбачені ч. 4 ст. 1056-1 ЦК України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Норми цього пункту поширюються у тому числі на кредити, визначені ч. 2 ст. 3 цього Закону.
Тобто, зазначена правова норма на певний період, звільняє споживачів від обов`язків сплачувати кредитодавцю неустойку (штраф, пеню), а також інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року N 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами) на всій території України з 12.03.2020 року до 30.04.2023 року, встановлений карантин.
Дію карантину, встановленого цією Постановою, продовжено на всій території України згідно з Постановами КМ № 392 від 20.05.2020, № 500 від 17.06.2020, № 641 від 22.07.2020, № 760 від 26.08.2020, № 956 від 13.10.2020, № 1236 від 09.12.2020, № 104 від 17.02.2021, № 405 від 21.04.2021, №611 від 16.06.2021 року, №855 від 11.08.2021 р., №981 від 22.09.2021 р., №1336 від 15.12.2021, №229 від 23.02.2022, №630 від 27.05.2022 р., №928 від 19.08.2022 р. №1423 від 23.12.2022 р.
Таким чином, у період з березня 2020 року, протягом дії кредитного договору і по день надіслання вимоги позичальнику про дострокове повернення кредиту - 09 листопада 2022 року, дія карантину в Україні продовжувалася.
Враховуючи те, що позивачем безпідставно нарахована заборгованість після закінчення строку кредитування за збільшеною процентною ставкою, а тому в цій частині позов слід залишити без задоволення.
Висновки суду.
В той же час, суд приходить до висновку, що ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк», неправомірно, всупереч вимогами Цивільного Кодексу і Закону України «Про споживче кредитування нарахувало відсотки після закінчення строку кредитування і за підвищеною процентною ставкою за прострочення платежів за кредитним договором під час дії карантину, що законом забороняється, а тому в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 526, 530, 610, 612, 625, 1050, 1054, 1056-1 ЦК, ст.ст. 133, 141, 263-265, 268, 280-289 ЦПК, суд,-
Позов ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
В іншій частині позов залишити без задоволення.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» 2074,25 гривень (дві тисячі сімдесят чотири гривні) 25 коп. сплаченого судового збору.
Сторонам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Івано-Франківського Апеляційного суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Повний текст рішення суду складений 26 липня 2023.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППНОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Суддя Р.С. Солодовніков