провадження №2/279/1323/23
Справа № 279/4641/23
У Х В А Л А

25 липня 2023 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Недашківська Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу між подружжям,

В С Т А Н О В И В :

21.07.2023 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу між подружжям.

У своїй заяві позивач також зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору, у відповідності до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з ч.1 ст.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви сплачується судовий збір.

Як зазначається у ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Частинами 3 та 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону N 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження N К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

А відтак, подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, зокрема: до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, що справляється за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, та в даному випадку становить 1073,60 грн. Платіжні реквізити для зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету: Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Коростень/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО)899998, Рахунок отримувача UA0006827, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Коростенський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа)

За вищенаведених обставин позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 1073,60 грн. за вищенаведеними реквізитами за заявлену вимогу про розірвання шлюбу, або надати до суду клопотання/заяву про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору із доданням документів, що підтверджують відповідні підстави згідно закону.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу між подружжям залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовну заяву вважати неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

копія згідно з оригіналом