Справа № 296/1877/23
УХВАЛА

Іменем України

"21" липня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судових засідань Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

01.03.2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований виконкомом Будо-Бобрицької сільської ради Ємільчинського району Житомирської області, про що в Книзі реєстрації актів про одруження зроблено відповідний актовий запис №5.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 31.03.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

04.04.2023 на адресу позивача ( АДРЕСА_1 ) направлено судову повістку про виклик до суду на 31.05.2023, яка повернута до суду із зазначенням причин невручення "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с. 14,15).

У постанові Верховного Суду від 11.06.2021 у справі №2-6236/11 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

У призначене по справі судове засідання 31.05.2023 року позивач не з`явилася, причини неявки не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність не подала. Справу призначено до наступного розгляду на 21.07.2023 року.

15.06.2023 на адресу позивача ( АДРЕСА_1 ) направлено судову повістку про виклик до суду на 21.07.2023, яку позивач отримала 21.06.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.21).

Також в матеріалах справи міститься розписка в якій позивач особисто під розпис отримала судову повістку про виклик до суду на 21.07.2023 року (а.с.22).

Крім того, позивача було повідомлено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке оприлюднено 15.06.2023 (а.с.19,20).

У призначене по справі судове засідання 21.07.2022 року позивач не з`явилася, причини неявки не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність не подала.

Таким чином у призначені по справі судові засідання 31.05.2023 та 21.07.2023 позивач не з`явилася, про день та час слухання справи повідомлялася.

Суд звертає увагу на те, що позивачем не подавалися докази в підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, а також заява про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з вимогами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, суд незалежно від причин неявки позивача і якщо не надійшла заява про розгляд справи в його відсутності залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказані висновки зроблені Верховним Судом, зокрема у постанові від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19.

Враховуючи тривалість розгляду справи, та те, що позивач повторно не з`явилася в судове засідання і з заявою про розгляд справи за її відсутності не зверталася, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Слід роз`яснити, що у відповідності до вимог ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257,260,261,353 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Корольовський районний суд м.Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Й. Адамович