"27" липня 2023 р. Справа № 363/3312/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою про визнання правочинів недійсним.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.06.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, шляхом подачі до суду виправленої позовної заяви із підтвердженням, що нею не подано іншого позову (позовів) до цих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав; надати розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи; клопотання про витребування доказів подати до суду окремо від позовної заяви відповідно до приписів статті 177, 183 ЦПК України.

Крім того, ухвалою суду від 26.06.2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати відмовлено, оскільки подана заява про звільнення від сплати судового збору, або відстрочити його сплату не містить обґрунтування, не надано до заяви доказів, що позивач має мінімальну пенсію та через майновий стан не має можливості сплатити судовий збір, отже за таких обставин суд не вбачає підстав для звільнення від сплати судового збору, або відстрочення його оплати.

26.07.2023 року через канцелярію суду ОСОБА_1 подала позовну заяву (згідно ухвали суду, про усунення недоліків), в просильній частині якої позивач порушує питання про витребування доказів.

Однак, вимоги ухвали від 26.06.2023 року в повній мірі не виконані, оскільки згідно змісту ухвали суду про залишення позовної заяви без руху чітко прописано, що клопотання про витребування доказів слід подати до суду окремо від позовної заяви відповідно до приписів статті 177, 183 ЦПК України.

Частиною 2 статті 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суддя має право відкрити провадження у справі за наявності як передумов права на пред`явлення позову, так і умов, які становлять порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Зазначене свідчить, що в разі, якщо такі передумови наявні, то у цієї особи є право на судовий розгляд її цивільно-правової вимоги. Якщо яка-небудь із передумов відсутня, то немає і самого права; звернення до суду в такому разі не може призвести до судового розгляду зазначеного спору.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, оскільки нормою процесуальною права та ухвалою суду від 26.06.2023 року, встановлено спосіб усунення недоліків, подана позовна заява ОСОБА_1 не може розцінюватися судом, як заява на усунення недоліків викладених в ухвалі суду спосіб, оскільки в ухвалі чітко визначено порядок усунення недоліків, шляхом подання до суду клопотання про витребування доказів окремо від позовної заяви відповідно до приписів статті 177, 183 ЦПК України.

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи те, що ухвалою суду від 26.06.2023 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, таким чином, суд вважає, що позивачем при зверненні до суду з позовною заявою про визнання правочинів недійсним порушено вимоги ст.177 ЦПК України, а саме щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, про продовження процесуального строку позивачу, для усунення недоліків викладених в ухвалі від 26.06.2023 року, шляхом подання до суду клопотання про витребування доказів окремо від позовної заяви відповідно до приписів статті 177, 183 ЦПК України,сплатити судовий збір за три вимогу немайнового характеру у розмірі, що відповідає вимогам спеціального закону Закону України «Про судовий збір», а саме по 1 073,60 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, та надати суду документ, що підтверджує його сплату, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, або подати до суду документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 127, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків встановлених ухвалою суду від 26.06.2023 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсним, не більше десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Д.Рудюк