Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3233/23
Провадження № 2/711/1323/23
17 липня 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді Скляренко В.М.
при секретарі Копаєвій Є.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», в особі відокремленого підрозділу Черкаська міська філія Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу,-
Письмовий відзив проти позову від відповідача на адресу суду не надходив.
23.05.2023р. судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача Махаринець В.І., яка діє на підставі довіреності №365/09-03 від 11.01.2023р., надала суду заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить розглянути справу без участі представника позивача. Також у заяві вказується, що представник позивача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Судовий виклик направлявся відповідачці за зареєстрованим місцем проживання, разом з тим адресована кореспонденція повернулась до суду без вручення через відсутність адресату за зазначеною адресою, що в контексті положень п. 4 ч. 8 ст. 128, ч. 4 ст. 130 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд вважає, як повідомлення відповідачки належним чином. Таким чином, будучи належно повідомленою про час і місце розгляду справи, відповідачка не з`явилася у судове засідання з розгляду справи.
Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК судом прийнято рішення про заочний розгляд справи.
Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.
Відповідачка з 20.02.1998р. по теперішній час має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - що підтверджується відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру /а.с. 37/.
Постачання електричної енергії до житлового будинку, в якому знаходиться квартира, що є місцем проживання відповідачки, здійснюється ПАТ «Черкасиобленерго» на підставі договору про користування електричною енергією для населення №13-50-078 від 28.09.2010р., укладеного відповідачкою з ВАТ «Черкасиобленерго» /а.с. 7-10/.
11 червня 2017 року набрав чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017р. № 2019-VІІІ. Позивач відповідно до цього Закону з 01.01.2019р. здійснює розподіл електричної енергії в межах закріпленої за ним території Черкаської області, виконує функції, має права і обов`язки оператора системи розподілу на підставі отриманої ліцензії на провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії згідно з постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), від 16.11.2018р. № 1447.
Облік споживання електричної енергії по квартирі відповідачки здійснюється за особовим рахунком № НОМЕР_1 (новий номер НОМЕР_2 ) та обчислюється на підставі показників приладу обліку електричної енергії (лічильник №9214672).
04.02.2022р. працівниками позивача за наслідками контрольного огляду приладів обліку електричної енергії за місцем проживання відповідачки складений акт про порушення №001890, згідно якого встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, без порушення схеми обліку, шляхом зриву пломби №А9123694 на щитовій /а.с. 14-16/.
27.05.2022р. за вих. № 1498 на адресу відповідачки позивачем направлено копію протоколу №421 засідання комісії з розгляду актів про порушення від 26.05.2022р., розрахунок та рахунок /а.с. 27-28/.
Крім того, на адресу відповідачки була направлена претензія по акту порушення ПРРЕЕ № 001890 від 04.02.2022р. на суму 1160,57 грн. /а.с. 29-31/.
Таким чином між сторонами існує спір з приводу відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, який регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК), Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, від 14.03.2018р. №310, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ), та інших нормативно-правових актів.
Надаючи оцінку доводам учасників справи та обставинам спірних правовідносин суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Згідно ст. 56, ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
У відповідності до пункту 7 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018р. № 312, договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.
По обставинам спірних правовідносин судом встановлено, що відповідачка є фактичним споживачем електричної енергії за місцем свого проживання.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ, самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.
Відповідно до п.п. 14 п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи розподілу має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного облік
Згідно з п.п. 5, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Пунктами 8.4.8, 8.4.13 ПРРЕЕ передбачено, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у пп.5 п. 8.4.2 цієї глави - якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку), або відключення електроустановки споживача (якщо контрольний огляд засобу комерційного обліку та/або технічна перевірка у період з дати відключення електроустановки споживача до дати виявлення порушення не були проведені) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії (п. 8.2.7 ПРРЕЕ).
Отже, споживач зобов`язаний відшкодувати збитки енергопостачальнику не лише у разі фактичного розкрадання електроенергії, а також у випадку самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.
Разом з тим, суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідачкою, під час розгляду даної справи судом, не було надано жодних доказів, які б спростовували твердження позивача щодо порушень нею норм ПРРЕЕ та відсутності заборгованості у відповідачки за спожиту необліковану електричну енергію.
Отже, відповідачка не вчинила жодних юридично значимих дій щодо подання до суду доказів, які б підтверджували відсутність порушень нею норм ПРРЕЕ, безпідставність нарахувань вартості необлікованої електричної енергії тощо, та/або пояснень щодо неможливості подання таких доказів з причин, що не залежать від її волі.
Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно зі статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Положеннями частини 1 ст. 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Правильність розрахунку з недорахованої електричної енергії не викликає у суду сумнівів та відповідачем не оспорюється, також, будь-яких заперечень щодо правильності нарахованого розміру заборгованості за спожиту електроенергію, а також доказів, які це підтверджують, відповідачем не надано.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Відповідачка ж не надала до суду відзив на позов та належні і достатні докази на спростування тверджень позивача.
Відтак, проаналізувавши встановлені фактичні обставини у справі, оцінивши надані в силу ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про правомірність та обґрунтованість позовних вимог, внаслідок чого позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання про судові витрати, суд виходить з наступного.
Відповідні судові витрати по справі складаються із витрат, понесених позивачем. При зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 2 684 грн. /а.с. 1/. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, то понесені позивачем судові витрати підлягають компенсації за рахунок відповідача на підставі ч.1-3 ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 11-13, 81, 83, 89, 137, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», в особі відокремленого підрозділу Черкаська міська філія Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, а відповідачем - в той же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст судового рішення складений 21 липня 2023 року.

Головуючий: В.М. Скляренко