Справа № 756/3784/22
Провадження № 2/756/898/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участі секретаря судового засідання - Косянчук Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, трьох процентів річних та інфляційних витрат,

УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, 3% річних, інфляційних витрат та судових витрат.

Ухвалою суду від 03.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

20.06.2023 представник позивача Дяченко В.Є. надала до суду клопотання, у якому просила закрити провадження у справі, в частині стягнення з відповідача заборгованості за надані послуги на загальну суму 4353,82 грн, яка після подачі позову до суду була сплачена добровільно відповідачем ОСОБА_1 , відтак, у цій частині відсутній спір. Крім того, у клопотанні представник позивача просив стягнути з відповідача на користь позивача борг за житлово-комунальні послуги у розмірі 11840,46 грн, 3% річних у розмірі 2489,36грн, інфляційні витрати у розмірі 10420,89 грн та судові витрати у розмірі 2481,00 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав 35,00грн. Таким чином, представник позивача просив продовжувати розгляд справи лише щодо вимог про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги у розмірі 11840,46 грн, 3% річних у розмірі 2489,36грн, інфляційні витрати у розмірі 10420,89 грн та судові витрати у розмірі 2481,00 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 35,00грн.

21.06.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла заява, у якій просила закрити провадження у справі, в частині стягнення з відповідача заборгованості за надані послуги на загальну суму 4353,82 грн. та просила стягнути з відповідача на користь позивача борг за житлово-комунальні послуги у розмірі 11840,46 грн, 3% річних у розмірі 2489,36грн, інфляційні витрати у розмірі 10420,89 грн та судові витрати у розмірі 2481,00 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав 35,00грн.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. При цьому, 21.06.2023 на адресу суду від відповідача надійшла заява, у якій зазначено, що з позовними вимогами згодна. Водночас, у матеріалах наявна заява про застосування строків позовної давності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами, у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Правова позиція Верховного Суду викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 638/3792/20, провадження № 61-3438сво21 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 в добровільному порядку сплатила заборгованість за надані послуги у розмірі 4353,82 грн. На підтвердження цього представником позивача було надано довідку від 08.05.2023.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що відповідачем було сплачено частину основного боргу, а тому суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити і провадження у справі у частині стягнення суми основного боргу у розмірі 4353,82 грн. закрити, в зв`язку з відсутністю предмету спору.

Керуючись статтями 255, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, трьох процентів річних та інфляційних витрат, у частині стягнення суми основного боргу у розмірі 4353,82 грн.

Роз`яснити позивачеві, що його повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Ткач