У х в а л а

19 липня 2023 року

м. Київ

справа № 215/5006/15-ц

провадження № 61-9909 ск 23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

від 17 грудня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2015 року позов публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» задоволено.

Стягнуто на користь публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»

з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 солідарно заборгованість за кредитним договором у розмірі 899 322 грн 88 коп.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 31 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено частково. Заочне рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2015 року скасовано. Позов публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», задоволено.

Стягнуто на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором від 05 лютого 2007 року у розмірі 899 322 грн 88 коп. у солідарному порядку.

30 червня 2023 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку представником ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подано касаційну скаргу (надійшла 04 липня 2023 року), у якій просить вищезазначені судові рішення скасувати, прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції

до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, до касаційної скарги представником заявників додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан. Зазначаючи, що через військовий стан ОСОБА_1 та

ОСОБА_2 втратили частину заробітку та не мають стабільного доходу.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Вирішуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, Верховний Суд урахував, що зазначені представником заявників обставини не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки не надано суду касаційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо), який перешкоджає заявникам виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

Інші зазначені представником заявників доводи не містять даних, які б свідчили про наявність достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, клопотання про відстрочення від сплати судового збору

не підлягає задоволенню.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

У зв`язку з наведеним, заявникам за подання касаційної скарги до Верховного Суду необхідно сплатити судовий збір.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Станом на 01 січня 2015 року мінімальна заробітна плата була встановлена

у розмірі 1 218 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру (стягнення заборгованості) ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми, таким чином (3 654 грн*200% = 7 308 грн).

Отже, ураховуючи характер спору та клопотання у скарзі заявникам необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 7 308 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати докази про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про

що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

від 17 грудня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року залишити без руху.

Надати представникові ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 для усунення недоліків касаційної скарги строк тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько