РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

18 липня 2023 року

м. Рівне

Справа № 555/1381/18

Провадження № 22-ц/4815/816/23

Рівненський апеляційний суд в складі судді Гордійчук С.О, розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Березнівського районного суду Рівненської області від 27 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ нерухомого майна,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Березнівського районного суду Рівненської області від 27 травня 2019 року затверджено мирову угоду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про поділ нерухомого майна.

Ухвалу суду в апеляційному порядку 06 червня 2023 року оскаржив ОСОБА_1 тобто, після спливу більше чотирьох років з дня складення повного тексту ухвали.

Одночасно з апеляційною скаргою, скаржником подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, відповідно до якого просить суд поновити строк у зв`язку з поважністю його пропуску через допущені процесуальні недоліки розгляду справи судом першої інстанції, про які заявнику в силу об`єктивних причин стало відомо пізніше, а також через виникнення обставин непереборної сили (карантинні обмеження).

Згідно норм ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно ч.3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як передбачено вимогами ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Можливість поновлення пропущеного процесуального строку пов`язана з обов`язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку, поважність якої, у свою чергу, має бути обґрунтовано та доведено належними у розумінні процесуального законодавства доказами та викладено у клопотанні.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд. Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного ст.8 Конституції України.

Як вбачається з матеріалів справи апелянт є стороною по справі, брав участь під час розгляду справи, разом із іншими учасниками подавав заяву про затвердження мирової угоди.

Натомість, суд критично оцінює посилання ОСОБА_1 на те, що про порушення своїх прав він дізнався з листа ТОВ "Землемір" від 19.08.2021 року за № 11, оскільки вказане не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне провадження.

Покликання скаржника на допущені судом першої інстанції процесуальні недоліки розгляду справи не є поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Необґрунтованим є посилання скаржника на таку обставину непереборної сили, як продовження дії карантину на території України, оскільки останній не навів аргументів на підтвердження того, що пропуск строку на апеляційне оскарження зумовлений саме обмеженнями, запровадженими у зв`язку з карантином. Саме по собі запровадження карантинних заходів з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

Непереборною силою є надзвичайна або невідворотна за таких умов подія. Непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності особи обставина, яку вона хоча і могла передбачити, але не могла попередити. До таких обставин, як правило, відносяться стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі тощо) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не є звичайною обставиною, яка хоча і може спричинити певні труднощі для особи, але не виходить за певні розумні рамки, тобто це має бути екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Таким чином, заявнику необхідно надати строк для можливості звернення до суду з вмотивованим клопотанням, яке б містило виключні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З огляду на наведене, вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху до усунення вказаних недоліків у встановлений строк.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Березнівського районного суду Рівненської області області від 27 травня 2019 року залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк для усунення зазначених недоліків, який відраховується з дня вручення копії даної ухвали.

Заяву із зазначенням виключних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження та наданням відповідних доказів, надати суду в зазначений строк.

У випадку невиконання вимог ухвали судді в зазначений строк скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського

апеляційного суду Гордійчук С. О.