Номер провадження 2/754/2165/23
Справа №754/2281/23
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 13.07.2023)

12 липня 2023 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: О. Грегуль, секретар судового засідання: І. Вакуленко

Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації - позивач

ОСОБА_1 - відповідач 1

ОСОБА_2 - відповідач 2

Вимоги позивача: позбавлення батьківських прав

Кваснюк Н.В. - представник позивача

ВСТАНОВИВ:

Позивачем до суду подано позовом у якому посилаючись на ухилення відповідачів від виконання своїх обов`язків по вихованню своєї дітей, позивач просить позбавити відповідача 1 батьківських прав відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відповідача 2 позбавити батьківських прав відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Ухвалою суду від 20.02.2023 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Внесеною до протоколу судового засідання ухвалою суду від 30.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Про час і місце розгляду справи всі учасники справи повідомлялись належним чином через повідомлені і доступні суду засоби зв`язку відповідно: поштою, електронною поштою, SMS, а також інформація про рух справи розміщується на офіційному сайті суду і є загальнодоступною.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав і не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача 2.

Відповідач 1 у судовому засіданні позов не визнав і не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача 2.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного і ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності відповідача 2.

Вислухавши позивача, відповідача 1, показання свідка: ОСОБА_6 , свідка: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 у присутності його матері та представника органу опіки та піклування), дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Згідно свідоцтва про народження від 27.07.2007, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 і його матір`ю є ОСОБА_1 (відповідач 1), а батьком: ОСОБА_7 .

Зі слів відповідача 1 відомості про батька дитини: ОСОБА_4 записані за її вказівкою і крім того, біологічний батько дитини на час розгляду справи судом помер.

Згідно заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.06.2021 у справі № 754/2094/21 (суддя: Сенюта В.О.), зареєстрований 11.05.2019 шлюб між відповідачем 1 і відповідачем 2 розірвано.

Згідно свідоцтва про народження від 26.04.2022, ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 і її матір`ю є ОСОБА_1 (відповідач 1), а батьком: ОСОБА_2 .

Згідно листа Деснянського ВДРАЦС у місті Києві ЦМУМЮ (м. Київ) від 20.09.2022 № 3072/21.3-80 в актових записах про народження: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) відомості про батька внесені відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, а ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) відомості про батька внесені відповідно до ст. 133 СК України.

Згідно ч. 1 ст. 133 СК України, 1. Якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Згідно ч. 1 ст. 135 СК України, 1. При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Згідно наданого в судовому засіданні оригіналу пенсійного посвідчення, відповідачеві 1 визначено 3 групу інвалідності довічно з підстав загального захворювання.

Згідно акта органу внутрішніх справ України та закладу охорони здоров`я про підкинуту чи знайдену дитину та її доставку від 09.09.2022 в цей день в 12:10 год. у під`їзді буд. АДРЕСА_1 виявлено дитину жіночої статі, яку доставлено (далі в цій графі запис відсутній). У графі «Дитину прийняв» вказано рукописним текстом лише прізвище і ініціали « ОСОБА_9 » та стоїть печатка КНП «Київська міська дитяча клінічна лікарня № 2».

Згідно повідомлення про дитину, позбавлену батьківського піклування, складеного заступником директора з медичних питань КНП «Київська міська дитяча клінічна лікарня № 2» від 12.09.2022, адресованого службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в лікарні перебуває дитина « ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Між тим, відповідач 1 є матір`ю дитини: « ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 , (відповідача 1) від 12.09.2022, адресованих начальнику служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, 09.09.2022 вона відлучалась до лікарні і аптеки, а свою дитину залишила під наглядом свого батька.

У судовому засіданні відповідачем 1 заперечувався факт залишення нею дитини 09.09.2022 без нагляду з посиланням на те, що дитина фактично була насильно відібрана.

Наказом служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.09.2022 № 28 наказано дітей: 1. ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) і 2. ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) поставити на облік, як таких, що опинились у складних життєвих обставинах.

Наказом служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.10.2022 № 3 ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) влаштовано в прийомну сім`ю до вирішення питання постійної форми влаштування.

Згідно акта про факт передачі дитини від 17.10.2022 в 14:00 дитину ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) передано прийомним батькам прийомної сім`ї і як вказано в акті стан здоров`я дитини задовільний.

Згідно акта обстеження умов проживання дитини від 14.02.2022, складеного членами комісії дослівно: «Зал. спец. ССДС КМДА ОСОБА_18 та Зал. спец. ССДС КМДА ОСОБА_19» комісією проведено обстеження умов проживання за адресою: АДРЕСА_1 (номер будинки та номер квартири не вказані), житло розміщене на 9 поверсі 16 поверхового будинку, складається 2 кімнат. У квартирі проживають в одній кімнаті мати з сином та дочкою, а в іншій батько з інвалідністю та брат (алкозалежний) зі слів матері (про який конкретно осіб йдеться в акті не вказано). На момент відвідування старший син знаходився в школі, донька була з мамою. Дівчинка має окреме ліжко, памперси та дитяче харчування. У дитини відсутнє свідоцтво про народження. За цією адресою проживають і мають постійне місце реєстрації: 1. ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), 2. ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), 3. ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), 4. ОСОБА_11 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), 5. ОСОБА_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ). Мати отримує соц. допомогу на дитину та по інвалідності. Батьки стверджують, що працюють обоє неофіційно (про яких конкретно батьків та чиїх батьків йдеться в акті не вказано). Далі дослівно: «Мати натомість щоб знаходитись у декретній відпустці, доглядати за дитиною, працює не офіційно». Сусіди (конкретних осіб не вказано) скаржаться на постійні сварки в сім`ї та свідчать про те, що мати бачать з ознаками алко сп`яніння. Висновки, рекомендації: рекомендовано звернутись до соц. служби для оформлення свідоцтва про народження дитини. Також рекомендовано пройти курс реабілітації в соц-психологічному центрі від залежності (кому і якої залежності в акті не вказано). Під підпис з актом ознайомлена: ОСОБА_1 ..

Згідно висновку органу опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 02.02.2022 № 102/02/38-502-2182, Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, вважає за доцільне позбавити відповідача 1 батьківських прав стосовно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відповідача 2 позбавити батьківських прав стосовно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Згідно свідоцтва про шлюб від 23.05.2023, ОСОБА_1 (відповідач 1) і ОСОБА_6 зареєстрували шлюб 23.05.2023 і після реєстрації шлюбу ОСОБА_1 (відповідач 1) присвоєно прізвище: ОСОБА_1 .

Згідно нотаріально посвідченого свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.05.2023, ОСОБА_6 є власником 1/2 частини кв. АДРЕСА_2 .

Допитаний судом свідок: ОСОБА_6 у своїх показаннях зазначив, що він є офіційним чоловіком ОСОБА_1 (відповідач 1) та фактично є біологічним батьком: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Вони з дружиною та її сином ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) фактично проживають за адресою: АДРЕСА_2 . У даному житлі зроблено ремонт і є всі умови для проживання, як його, його дружини та дітей: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) і ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Доводи про зловживання його дружиною алкоголем не відповідають дійсності. За місцем їхнього з дружиною проживанням у м. Запоріжжя вони повідомили відповідні соціальні служби з приводу ситуації з дітьми дружини. Щодо відповідача 2, то свідок у своїх показаннях зазначив, що шлюб його дружини з відповідачем 2 був фіктивним і на даний час відповідача 2 на території України немає.

Допитаний судом в присутності своєї матері та представника органу опіки та піклування, неповнолітній ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) суду пояснив, що він проживає разом із своєю матір`ю (відповідач 1) і її чоловіком « ОСОБА_14 ». Мати піклується про нього, любить його і він заперечує проти позбавлення його матері батьківських прав, як відносно нього так і відносно: ОСОБА_5 . При згадуванні про ОСОБА_5 його мати постійно плаче.

Згідно ч. 1 ст. 164 СК України, 1. Мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: 1) не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; 2) ухиляються від виконання своїх обов`язків щодо виховання дитини та/або забезпечення здобуття нею повної загальної середньої освіти; 3) жорстоко поводяться з дитиною; 4) є хронічними алкоголіками або наркоманами; 5) вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; 6) засуджені за вчинення умисного кримінального правопорушення щодо дитини. 2. Мати, батько можуть бути позбавлені батьківських прав з підстав, встановлених пунктами 2, 4 і 5 частини першої цієї статті, лише у разі досягнення ними повноліття. 3. Мати, батько можуть бути позбавлені батьківських прав щодо усіх своїх дітей або когось із них. 4. Під час ухвалення рішення про позбавлення батьківських прав суд бере до уваги інформацію про здійснення соціального супроводу сім`ї (особи) у разі здійснення такого супроводу. 5. Якщо суд при розгляді справи про позбавлення батьківських прав виявить у діях батьків або одного з них ознаки кримінального правопорушення, він письмово повідомляє про це орган досудового розслідування, який в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, розпочинає досудове розслідування. 6. Рішення суду про позбавлення батьківських прав після набрання ним законної сили суд надсилає органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини.

Згідно ч. 1, ч. 4 - ч. 7 ст. 81 ЦПК України, 1. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 4. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. 5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 7. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, 4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 12.08.2021 у справі № 438/1673/13-ц: «Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.».

ЄСПЛ вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

Згідно ч. 6 ст. 19 СК України, 6. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

На час вирішення спору суду не надано доказів, які б свідчили, що висновок органу опіки та піклування є недостатньо обґрунтованим та суперечить інтересам дітей.

Разом з тим, висновок органу опіки та піклування, що відповідач 1 зловживає алкоголем і потребує психологічного лікування алкоголізму не ґрунтується на конкретних правових та допустимих доказах, а також суду не надано таких доказів і в процесі розгляду справи.

Також у висновку органу опіки та піклування зазначається, що ОСОБА_1 (відповідач 1) повідомила, що її хлопець (мається на увазі син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) проживає по вулиці Будищанській, проте не змогла згадати точну адресу.

Допитаний судом свідок: ОСОБА_6 у своїх показаннях зазначив, що на АДРЕСА_3 ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) має успадковане майно.

Представник позивача суду повідомив, що органу опіки та піклування про повідомлену свідком спадщину нічого не відомо, а сам представник позивача про це чує вперше.

На час розгляду справи судом та прийняття рішення сімейне становище самого відповідача 1 змінилось.

У судовому засіданні при з`ясуванні у відповідача 1 чи намагався відповідач 1 побачитись із своєю дочкою ОСОБА_5 та повернути її, відповідачем 1 суду повідомлено, що вона неодноразово з даного приводу зверталась до служби у справах дітей та сім`ї але від неї вимагали надання низки довідок і документів з різних організацій, які вона фізично не могла зібрати.

Представник позивача не заперечував у судовому засіданні, що відповідач 1 дійсно неодноразово зверталась до служби у справах дітей та сім`ї і від неї дійсно вимагались документи, які б свідчили про її виправлення.

Оцінюючи в сукупності всі обставини справи і надані суду докази, поведінку відповідача 1 у процесі розгляду даної справи, яка в процесі розгляду справи жодного разу не проявила байдужого ставлення до справи та не проявила байдужості до своїх дітей, враховуючи ставлення ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до своєї матері і навпаки матері до свого сина ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) висловлені в судовому засіданні, враховуючи вік дитини: ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), враховуючи зміни у сімейному стані відповідача, зокрема, одруження, враховуючи, що при підготовці позивачем документів до суду на відповідача 1 покладались обов`язки в період та під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) та воєнного стану із-за військової агресії РФ проти України суд вважає, що саме на час вирішення справи судом притягнення відповідача 1 до цивільно-правової відповідальності у вигляді позбавлення батьківських прав є недоцільним, не в інтересах дітей і таким, що порушуватиме право дітей на проживання, спілкування та їхнє виховання рідною матір'ю, а тому, саме з цих підстав у задоволенні позовних вимог про позбавлення відповідача 1 батьківських прав по відношенню до обох дітей відмовляється.

Що ж стосується позовних вимог про позбавлення батьківських прав відповідача 2 з підстав наведених позивачем, то ці позовні вимоги, які ніким і нічим не спростовувались, є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

За таких обставин, позов задовольняється частково.

Згідно ч. 1, ч. 2, ч. 7 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 7. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір справляється: у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

Суду не надано доказів про звільнення відповідача 2 від сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Задовольнити частково позов органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (місцезнаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29, ).

Позбавити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: суду не повідомлено) батьківських прав відносно дитини: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про народження № 280 від 26.04.2022 вчинений Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: суду не повідомлено) у дохід держави: 1073,60 грн. - судового збору.

Відмовити в задоволенні позовних вимог органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (місцезнаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29, ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) про позбавлення батьківських прав відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про народження № 1962 від 27.07.2007 вчинений відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про народження № 280 від 26.04.2022 вчинений Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Судові витрати, понесені ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: