Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/877/23
Номер провадження 2/292/188/23
У Х В А Л А

19 липня 2023 року смт.Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Пулинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом,-

У С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом до Пулинської селищної ради, в якому просить визнати за нею, ОСОБА_1 , право на земельну частку (пай) члена Колективного сільськогосподарського підприємства "Дніпро" Кошелівської сільської ради Червоноармійського району Житомирської області ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства "Дніпро" розміром 3,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст. 4 ЦПК України).

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, однак вказані вимоги не дотримані.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Дана позовна заява не відповідає вище вказаним вимогам, а саме, до позовної заяви додано постанову приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою ОСОБА_1 , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв"язку з відсутністю факту прийняття спадщини згідно норм Цивільного кодексу Української РСР (в редакції 1963 року) та неможливістю віднесення до жодної з черг спадкування, неможливістю підтвердження родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як племінницею та дядьком, та у зв"язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на земельну частку (пай), тоді як в позовній заяві позивач посилається на неможливість отримання свідоцтва про право на спадкове майно про прийняття спадщини.

Також до позовної заяви не додано документу, який б засвідчував факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем ОСОБА_2 ..

Крім того, до позовної заяви не додано свідоцтв про смерть (або ж належно завірених їх копій) ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

До того ж , до позовної заяви не додано довідок сільської ради про осіб, які були зареєстровані та проживали на день смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та протягом шести місяців після їх смерті .

До того ж не додано до позовної заяви докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, тобто докази, що свідчать про належність майна спадкодавцю, а саме: копії витягу із книги реєстрації та видачі сертифікатів колективного сільськогосподарського підприємства "Дніпро", що ОСОБА_2 видавався сертифікат серії ЖТ №0237727, розмір земельної частки (паю) становить 3.26 в умовних кадастрових гектарах, вартістю 5160 крб..

Крім того, як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Проте у матеріалах справи відсутня постанова нотаріуса про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того у позовній заяві не вказано про значення справи для сторін та думки сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження (ч.6 ст.175 ЦПК України у взаємозв`язку з п.п.2, 8 ч.3 ст.274 ЦПК України).

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Вважаю за необхідне звернути увагу позивача на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати встановленим вимогам, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За наявності зазначених недоліків позовної заяви провадження у справі не може бути відкрито.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надається позовна заява в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для відповідача .

При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пулинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, залишити без руху, про що повідомити позивача.

Надати позивачу строк в межах десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гуц