Справа №:755/9676/23
Провадження №: 2/755/4886/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., перевіривши ви конання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла дана позовна заява.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Відповідно до ч. 2, п.1 ч.4, п.4 ч.6, ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ.

За вимог ч.ч 1, 2 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Таким чином, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України, та з огляду на що вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Сторони та інші учасники судового розгляду повинні подати докази у справі безпосередньо до суду разом із поданням відповідних заяв по суті. Порядок та строки подання доказів та копій доказів визначено статтею 83 ЦПК України.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до вимог статті 95 ЦПК України та з урахуванням визначеного порядку розгляду справи, сторони повинні подати суду письмові докази, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, у копіях, засвідчених у порядку, встановленому діючим законодавством.

В той же час, згідно ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як вбачається, в даному випадку у своїй заяві позивач заявляє вимоги про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою, яка в свою чергу, згідно матеріалів позову - є комунальною власністю.

Так, відповідно до частин першої та четвертої статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування», територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, у тому числі на житловий фонд. Районні та обласні ради здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад від імені територіальних громад сіл, селищ, міст.

В той же час, рішеннями Київської міської державної адміністрації від 15 грудня 2011 року № 844/7080 «Про впорядкування прийняття майна до комунальної власності територіальної громади міста Києва, передачі його у володіння та користування, передачі до сфери управління районних в місті Києві державних адміністрацій, закріплення майна на праві господарського відання або оперативного управління» та від 28 жовтня 2010 року № 183/4995 «Про окремі питання організації управління районами в м. Києві», надано згоду на прийняття до комунальної власності територіальної громади міста Києва і передачу до сфери управління відповідних районних в місті Києві державних адміністрацій або у володіння та користування суб`єктам господарювання, або закріплення на праві господарського відання чи оперативного управління за юридичними особами комунальної форми власності територіальної громади міста Києва об`єктів житлового фонду, у тому числі: гуртожитків, одноквартирних будинків, квартир у багатоквартирних будинках, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, житлових приміщень у гуртожитках (житлових кімнат, житлових блоків (секцій)) тощо разом з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями, службового житла, майна житлово-експлуатаційних організацій та комунальних підприємств, які обслуговували цей фонд, тощо.

Тобто з урахуванням наведеного, квартира, щодо якої позивачка заявляє вимоги про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням -пребуває у комунальній власності територіальної громади міста Києва та віднесена до сфери управління Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації.

А отже, з огляду на вказані положення закону, враховуючи характер наведених правовідносин, слід дійти висновку про залучення до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дніпровську районну у місті Києві державну адміністрацію.

Разом з тим, варто зауважити, що у відповідності до ч. 3 ст. 187 ЦПК України, якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, вбачається, що разом з позовною заявою представник позивача подав до суду клопотання про виклик свідків, в якому просив, з метою повного та всебічного розгляду даної справи, викликати в судове засідання та допитати в якості свідків, визначених у заяві осіб.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За змістом ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Таким чином, враховуючи завдання цивільного судочинства та спрямованість судового розгляду на повне і всебічне встановлення обставин справи, з огляду на викладені положення цивільно-процесуального закону, суд вважає за необхідне задовольнити заяву представника позивача про виклик та допит свідків у даній справі.

Керуючись ст. ст. 53, 90, 91, 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дніпровську районну в місті Києві державну адміністрацію (бул. Івана Котляревського, 1/1, м. Київ, 02094).

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.

Призначити судове засідання з повідомлення учасників справи в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Пластова, 3, каб. 5) на 01 серпня 2023 року об 11 год. 00 хв.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі направити залученій третій особі - Дніпровській районній в місті Києві державній адміністрації, копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих до неї документів надіслати учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Третя особа, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання позову або відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третьої особи протягом п`яти днів з дня отримання таких пояснень.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про виклик та допит свідків - задовольнити.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ).

Суд попереджає свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк