печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Підпалого В.В.,

при секретарі - Лимарь К.С.,

за участю:

представника відповідача - Найди Т.І.,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи: Державна казначейська служба України, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит» про відшкодування майнової шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Національного банку України, треті особи: Державна казначейська служба України, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит» про відшкодування майнової шкоди.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2020 року за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання відкрито провадження у справі.

В судове засідання 20.07.2023 року на обговорення поставлено питання про залишення позову без руху.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, означене підтверджується зворотним повідомленням про вручення 15.07.2023 року поштового відправлення з повісткою про виклик до суду. Причини неявки позивача в судове засідання суду невідомі.

Представник відповідача в судовому засідання при вирішенні питання про залишення позову без руху поклався на розсуд суду.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце засідання повідомлені належним чином у встановленому законом порядку, означене підтверджується зворотними повідомленнями про вручення 12.07.2023 року (ДКСУ) та 13.07.2023 року (ФГВФО) поштового відправлення з повісткою про виклик до суду. Причини неявки третіх осіб в судове засідання суду невідомі.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п.п. 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України визначено обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частини 2 статті 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частини 4, 5 ст. 95 ЦПК України).

Обґрунтовуючи вимоги позовної заяви ОСОБА_1 посилається на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2016 року у справі № 826/7697/16. Також позивач надає суду примірник означеної постанови з відміткою «З оригіналом згідно» та засвідчену 07.08.2020 року підписом позивача.

Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів встановлений розділом ХІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 року № 814 (надалі Інструкція).

Розділом ХІ Інструкції встановлено, що копії судових рішень видаються особам, які відповідно до чинного законодавства мають право на їх одержання. Копія судового рішення, виготовлена апаратом суду, засвідчується відповідальною особою апарату суду та відповідною печаткою суду із зазначенням дати. На копії судового рішення, що набрало законної сили, зазначається дата набрання ним чинності. Копії судових рішень, що набрали законної сили або підлягають негайному виконанню повинні бути прошиті, пронумеровані, засвідчені та скріплені відповідною печаткою суду. Копія судового рішення повинна відповідати оригіналу та може бути виготовлена шляхом: виготовлення ксерокопії з оригіналу судового рішення, яке знаходиться в матеріалах справи; роздруківки електронного примірника судового рішення, оригінал якого збережений в АСДС, який містить електронні підписи відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги»; роздруківки електронного примірника судового рішення, яке міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) в режимі повного доступу. Якщо копія складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на три проколи, а на зворотному боці останнього аркуша скріплена підписом відповідальної особи апарату суду, засвідчена відбитком печатки суду, із відміткою «Всього в копії _____ арк.», посади та П.І.Б. відповідальної особи апарату суду. Допускається засвідчувати копії документів поаркушно.

Зважаючи на той факт, що наданий суду примірник постанови Окружного суду міста Києва від 13.12.2016 року у справі № 826/7697/16 засвідчений з порушеннями порядку засвідчення та видавання копій судових рішень встановленого Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 року № 814, суд дійшов висновку що позивачу для усунення недоліків необхідно надати суду засвідчену у встановленому Законом порядку копію означеної постанови окружного адміністративного суду.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача в рахунок відшкодування завданих збитків у вигляді недоотриманого доходу та курсової різниці 552 786,43 грн.

Як вказує позивач у переліку документів, що додаються до позовної заяви, на підтвердження сум заявлених до стягнення до позовної заяви додається розрахунок збитків (упущеної вигоди у вигляді недоотриманого доходу у вигляді процентів).

З документів, доданих ОСОБА_1 до позовної заяви вбачається, що на підтвердження заявлених до стягнення сум суду надано розрахунок недоотриманого прибутку згідно Договору-заяви № 300937/24161/370-15 про банківський строковий вклад (депозит) «Стандарт» за 370 днів в Іноземній валюті від 10.08.2015 року. Зі змісту якого вбачається, що позивачем нараховано відсотки у валюті вкладу у розмірі 11 724,92 Євро, що як вказує позивач за курсом НБУ еквівалентно 344 595,67 грн.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що ціна позову зазначена позивачем складає 552 786,43 грн. до складу якої входять збитки у вигляді недоотриманого доходу та курсова різниця.

Однак, позивачем при зверненні до суду не надано суду обґрунтованого розрахунку неодержаного доходу та розрахунку курсової різниці, що в сукупності як вказує ОСОБА_1 призвело до заподіяння збитків.

За викладених обставин позивачу для усунення недоліків необхідно надати суду розрахунок збитків із зазначенням детального розрахунку неодержаного доходу та курсової різниці. Обґрунтований розрахунок повинен містити чіткий та зрозумілий механізм проведених розрахунків.

Щодо обраного позивачем способу захисту, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно частин 1 та 2 статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Обраний спосіб захисту цивільного права має відповідати обставинам (фактичним підставам), якими позивач обґрунтовує свої вимоги та нормам права (юридична підстава), якими передбачено захист порушених прав в порядку обраного способу захисту.

З викладеного в позовній заяві вбачається, що позивач обґрунтовуючи свої вимоги звертається до суду за захистом порушених прав шляхом відшкодування збитків.

Разом з тим, юридичні підстави які ОСОБА_1 вказує у своєму позові полягають у відшкодуванні шкоди, а не збитків про які позивач просить в прохальній частині позову.

З огляду на викладене для усунення недоліків позивачу необхідно привести юридичні підстави позову у відповідність обраному способу захисту. Роз`яснити позивачу право за потреби уточнити спосіб захисту порушених прав.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Крім того, відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи: Державна казначейська служба України, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит» про відшкодування майнової шкоди, - залишити без руху.

Роз`яснити позивачу можливість усунути виявлені недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Підпалий