19.07.2023 Справа № 756/8880/23
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний №756/8880/23
Провадження №2-з/756/119/23
УХВАЛА

19 липня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Олена Володимирівна про забезпечення позову до подання позовної заяви,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом накладення заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 та щодо гаражного боксу АДРЕСА_3 .

Вказала, що має намір звернутися до суду із позовом про визнання недійсними свідоцтва про право власності ОСОБА_2 на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 та свідоцтва про право власності ОСОБА_2 на 1/2 частини гаражного боксу АДРЕСА_3 .

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що вказане майно було набуте її померлим чоловіком ОСОБА_4 в період спільного життя, оскільки вони проживали однією сім'єю з 1996 року.

В той же час, ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 19.06.1976 по 20.06.2013.

ОСОБА_4 на випадок смерті було складено заповіт, згідно якого, він заповів 1/2 частину належної йому квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 .

З огляду на те, що вказане майно було набуте ОСОБА_4 в період перебування у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , приватним нотаріусом Кондартенко О.В. було видано їй свідоцтво про право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , та свідоцтво про право власності на 1/2 частини гаражного боксу АДРЕСА_3 .

Однак, заявник вважає, що ОСОБА_2 не має права на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , оскільки остання, не придбавала його та не вносила кошти на його утримання. Сам факт придбання під час зареєстрованого шлюбу не може бути підставою для виділення ОСОБА_2 права власності на 1/2 частини майна, як одному з подружжя.

Таким чином, ОСОБА_1 має підстави вважати, що ОСОБА_2 , після отримання позовної заяви з метою недопущення позбавлення її права власності на майно, може вчиняти дії спрямовані на його відчуження третім особам, що позбавить або ускладнить ОСОБА_1 захист свої законних прав на спірне майно або зробить неможливим виконання можливе рішення суду.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах заяви докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

За приписами частини 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 та 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено можливість забезпечення позову накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У своєму правовому висновку, сформульованому у постанові від 13.01.2020 у справі №922/2163/17 Верховний Суд зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви суд вважає, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 та щодо гаражного боксу АДРЕСА_3 . є не вмотивована та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149-151, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_5 ), заінтересовані особи: ОСОБА_2 (дата народження невідомо, РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_6 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_6 ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Олена Володимирівна (04210, м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, 18) про забезпечення позову до подання позовної заяви - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після її проголошення суддею.

Суддя Олексій ДИБА