Провадження № 2-п/202/60/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

27 грудня 2023 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Ісаєвої Д.А.,

за участю секретаря - Разнатовської А.Д.,

представника відповідача Краюшкіна О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в Індустріальному районному суді м. Дніпропетровська перебуває заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

За результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення заявник просив скасувати заочне рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09.10.2012 року у цивільній справі № 0417/12249/2012.

Представник відповідача у судовому засіданні заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник АТ КБ "Приватбанк" у судове засідання не з`явився, завчасно надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив відмовити у задоволенні заяви. До суду надав заперечення, у яких зазначив, що відповідачем не надано жодного нового доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи, зобов`язання за договором не виконав.

Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, доходить висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої, заочне рішення підлягає скасуванню. З аналізу даної норми вбачається, що для задоволення заяви про перегляд заочного рішення потрібна обов`язкова наявність таких умов: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто саме наявність одночасно цих трьох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

В даному випадку в обґрунтування викладених в заяві обставин щодо підстав скасування заочного рішення, відповідачем, не наведено жодного посилання на належні, достатні та допустимі докази, які б надали суду можливість встановити їх істотне значення для правильного вирішення даної справи, так як це є необхідною умовою при розгляді заяви щодо перегляду заочного рішення суду, а обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є фактично непогодження заявника з винесеним рішенням по суті. Мотивування заяви про скасування заочного рішення у вказаній частині фактично зводиться до цитат національного законодавства.

Таким чином, в даному випадку через не наведення у заяві про скасування заочного рішення доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, відсутня одночасна наявність вищевказаних умов, що позбавляє суд можливості скасувати таке заочне рішення.

Таким чином, оскільки обов`язковою підставою скасування заочного рішення є наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, заяву про перегляд заочного рішення відповідача слід залишити без задоволення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 287 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня постановлення даної ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А. Ісаєва