Справа № 645/1745/23
Провадження № 2/645/816/23

РІШЕННЯ
11 липня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Ульяніч І.В., при секретарі Циганок В.М., учасники справи: позивач ОСОБА_1 , представник відповідач Харківської міської ради Бабак О.В., третя особа ОСОБА_2 (не з`явились)
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна,
Ухвалою суду від 04.05.2023 р. відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 31.05.2023 р. задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. інформацію про те, чи складався заповіт від імені померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
12.06.2023 р. від третьої особи приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. на виконання ухвали суду від 31.05.2023 р. надійшла інформація.
Ухвалою суду від 12.06.2023 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
11.07.2023 року від представника відповідача Харківська міська рада Бабак О.В., із пропуском встановленого ухвалою суду строку, надійшов Відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник заперечує щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі. В обгрунтування відзиву зазначив, що вважає позовні вимоги безпідставними, необгрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню, виходячи із наступного. Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі свідоцтвом про смерть датою смерті спадкодавця ОСОБА_3 є ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, строк подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини сплинув 13.06.2022 року. Позивач звернулася до нотаріуса лише 25.04.2023 р. - із пропуском строку. В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що нею пропущено вищенаведений строк у зв`язку з тим, що вона тривалий час перебувала на лікуванні у Республіці Польщі. Пунктом 3.5. глави 10 частини 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, передбачено можливість спадкоємцем подати до нотаріальної контори письмової заяви про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Так, вищевказаним порядком визначено, що якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. В матеріалах справи відсутні відомості, шо позивач намагалась скористатись наданим їй правом звернутися у шестимісячний строк (та навіть десятимісячний строк) до нотаріуса з метою вчинення відповідної нотаріальної дії. Також позивачем не надано доказів неможливості направлення письмової заяви про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Факт перебування позивача в іншій країні не доводить факт існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення вказаних дій, оскільки перебування позивача поза межами України не позбавляло її можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою, як передбачено порядком. Доказів неможливості з`явитися до консульської установи або до дипломатичного представництва України за кордоном позивач не надав. У зв`язку з чим просили суд відмовити у задоволені позову.
Щодо пропущення строку для подання Відзиву на позовну заяву, представник зазначив, що в Юридичному департаменті Харківської міської ради в умовах воєнного стану працюють лише 19 осіб. На цей час збільшено трудове навантаження на працівників Юридичного департаменту, яке викликано скороченням чисельності фактично працюючих працівників департаменту, наявністю великої кількості судових справ, у яких Харківська міська рада та її виконавчі органи є учасниками справи. Представник просив суд визнати поважними причини пропуску, й поновити пропущений процесуальний строк на подання відзиву.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, надала окрему письмову заяву про розгляд справи за її відсутності та просила про задоволення позову у повному обсязі.
Представник відповідача Харківської міської ради Бабак О.В. у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, просила про розгляд справи за її відсутності.
Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, 03.07.2023 р. від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.
За таких обставин суд вважає можливим розгляд справи у відсутність сторін, без фіксації судового засідання звуко записуючими пристроями.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , копія якого надана позивачем (а.с.11)
13.10.1982 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, після розірвання шлюбу прізвище дружині залишено « ОСОБА_7 », серії НОМЕР_4 (а.с.15)
21.11.1992 року ОСОБА_8 уклала шлюб з ОСОБА_9 та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_10 », що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, актовий запис про укладення шлюбу №1180 (а.с.13)
Таким чином, позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_5 , копія якого надана позивачем (а.с.12)
09.02.1958 року ОСОБА_11 уклала шлюб з ОСОБА_12 та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_13 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 , актовий запис №212 (а.с.14)
Таким чином, позивач ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_4
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 (а.с.9)
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.8)
Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заведена, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №72238934 (а.с.17-19)
25.04.2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Гаврилюк Н.В. з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до листа приватного нотаріуса ХМНО Гаврилюк Н.В. №44/01-16 від 25.04.2023 року заяву від позивача ОСОБА_1 про прийняття спадщини №32/01-16 від 25 квітня 2023 року після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , не було прийнято, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини. Також в листі нотаріус роз`яснив ОСОБА_1 про право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 (а.с.16)
Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Гаврилюк Н.В., вбачається, що згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), №72769137, отриманої приватним нотаріусом ХМНО Гаврилюк Н.В. 09.06.2023 р., інформація щодо посвідченого заповіту від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , в Спадковому реєстрі відсутня. (а.с.61)
08.03.2022 року ОСОБА_1 виїхала за кордон у республіку Польща, в Україну повернулась 30.03.2023 р., що підтверджується копією закордонного паспорту НОМЕР_2 , виданого 26.07.2021 року органом 6320 (а.с.23)
Дати проходження позивачем лікування у м.Вроцлав зазначені у Інформаційних картах онкологічної лікарні Нижньосілезький центр онкології, пульмонології та гематології (м.Вроцлав, Польща) від 30.05.2022 р., 06.06.2022 р., 13.06.2022 р., 20.06.2022 р., 27.06.2022 р., 10.07.2022 р., 18.07.2022 р., висновку Лабораторії комп`ютерної томографії від 13.01.2023 року (а.с.24-34)
Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)
Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270,1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).
Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 25.04.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустила шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті батька, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).
За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що у зв`язку із тяжкою хворобою, а саме онкологією та у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, з метою отримання належного лікування, проходження хіміотерапії, а також ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я, вона вимушена була виїхати за межі України.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача за межі України з метою отримання належного лікування, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна задовільнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_9 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_9 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Харківська міська рада, юридична адреса: 61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7;

Третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна, юридична адреса: 61082, м.Харків, проспект Петра Григоренка, буд.5, к.61.

Повний текст рішення складено 18.07.2023 року.

Суддя: І.В.Ульяніч