печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4554/22-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Габрись О.М.,

справа № 757/4554/22-ц

учасники справи

позивач: ОСОБА_1

відповідач 1: ОСОБА_2

відповідач 2: Акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк»

третя особа: Акціонерне товариство «Акцент-Банк»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк», третя особа Акціонерне товариство «Акцент-Банк» про стягнення безпідставно набутих коштів,

представник позивача ОСОБА_3,

представник відповідача 2 Яндульський Д.В.

В С Т А Н О В И В :

У січні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , АТ «КБ «Приватбанк», третя особа АТ «Акцент-Банк» про солідарне стягнення безпідставно набутих грошових коштів в розмірі 3 000 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 26 лютого 2021 року позивач здійснила переказ коштів в розмірі 3 000 грн. зі своє карти в АТ «А-Банк» на карту в АТ «КБ «Приватбанк» шляхом сканування реквізитів картки через додаток в АТ «А-Банк». 27 лютого 2021 року зрозуміла, що здійснила помилковий переказ та кошти були перераховані на карту № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_2 замість своєї карти № НОМЕР_2 . 16 вересня 2021 року позивач звернулася до відповідача 1 з вимогою про повернення безпідставно отриманих коштів. Проте, така вимога повернулася у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Наданий АТ КБ «Приватбанк» номер телефону ОСОБА_2 увесь час не відповідає.

Ухвалою суду від 8 липня 2022 року у справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження з повідомленням сторін на 13 вересня 2022 року та одночасно відмовлено у задоволенні клопотання про витребування доказів (а.с. 23).

Повідомленням суду від 14 липня 2022 року учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами позовного (спрощеного) провадження, яким одночасно роз`яснено їх процесуальні права на подання відповідних заяв по суті справи у встановлені строки (а.с. 24).

31 березня 2023 року від представника відповідача АТ КБ «Приватбанк» - Хитрової Л.В. надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 84-93), відповідно до якого помилки при переказі коштів може припуститися ініціатор такого переказу шляхом зазначення неналежної інформації в розрахунковому документі, в результаті чого відбувається неналежний чи помилковий переказ коштів. Таким чином, помилку в розрахунковому документі може виправити той учасник переказу, який його ініціював, шляхом подання банку відповідного розрахункового документа. І зробити це він може до списання коштів з банківського рахунку платника, тобто в межах операційного часу банку в день отримання банком розрахункового документа і за умов, що кошти ще не списані. Після моменту списання коштів вважатиметься, що банк виконав свій обов`язок належним чином, навіть, якщо кошти «пішли не туди», адже банк виконував розрахунковий документ відповідно до вказаних у ньому реквізитів. Тому банк ніякої відповідальності у такому разі не може нести. Отже виправити помилку в платіжному дорученні можна шляхом його відкликання та надання банку нового платіжного доручення вже з правильними реквізитами. Наслідки неправильного оформлення платіжного доручення настають для платника, оскільки саме він здійснив таке неправильне оформлення розрахункового документа. За таких обставин, вважає, що відсутні підстави для покладення відповідальності за здійснення помилкового переказу позивачем на банк.

Ухвалами суду від 10 квітня 2023 року та 18 квітня 2023 року розгляд справи призначено 18.04.2023 року та 15.06.2023 року за участю представника позивача ОСОБА_3 в режимі відеоконференції поза межами остатньої у приміщенні суду (а.с. 103, 110).

Ухвалою суду від 18 квітня 2023 року витребувано докази у АТ «КБ «Приватбанк» стосовно користування банківським рахунком № НОМЕР_1 власника картки АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_2 , а саме: інформацію чи знімав грошові кошти в розмірі 3 000 грн. власник картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 ОСОБА_2 , що надійшли від ОСОБА_1 26.02.2021 року (а.с. 109).

24 травня 2023 року від АТ КБ «Приватбанк» на виконання ухвали суду надійшла виписка по рахунку № НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_2 (а.с. 134-137).

Представник позивача в судовому засідання позовну заяву підтримала, просила її задовольнити.

Представник відповідача АТ КБ «Приватбанк» - Яндульський Д.В. заперечив щодо задоволення позову в частині позовних вимог до банку.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідив письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що позивачем на банківський рахунок ОСОБА_2 були перераховані грошові кошти в розмірі 3 000 грн., що підтверджується квитанцію № А1286С980 від 26 лютого 2021 року (а.с. 6).

15 вересня 2021 року позивачем на адресу відповідача направлено лист з вимогою про повернути безпідставно набутих грошових кошті в розмірі 3 000 грн. (а.с. 11).

Як вбачається із виписки АТ КБ «Приватбанк» про рух коштів за карткою № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_2 , 26 лютого 2021 року зараховані грошові кошти у розмірі 3 000 грн. (а.с 137).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Як визначено у ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.08.2018 року у справі № 334/2517/16-ц під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала. Отже, для виникнення зобов`язання, передбаченого ст. 1212 ЦК України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.

Таким чином, встановлені судом обставини свідчать про те, що кошти помилково без наявності правових підстав були перераховані позивачем на банківську картку, що належить відповідачу ОСОБА_2 без зазначення призначення платежу, що свідчить про відсутність договірних правовідносин між сторонами, а також про те, що перераховані кошти являються безпідставно отриманими відповідачем ОСОБА_2 .

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з ОСОБА_2 безпідставно набутих коштів в розмірі 3 000 грн. підлягають задоволенню.

Щодо заявлених вимог до АТ КБ «Приватбанк», то суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених договором між банком і клієнтом.

Згідно з п. 1.32 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платником визначається особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання (формування) документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів; неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів.

Пунктом 33.2 статті 33 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україну» вказано, що платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним в документі на переказ, суті операції, щодо якої здійснюється цей переказ.

Відповідно до статей 1066, 1067 ЦК України договір банківського рахунку регулює правовідносини між банком та клієнтом; за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Як визначено у п. 7.1.2 статті 7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», банк на договірній основі повинен здійснювати зберігання коштів, проводити розрахунково-касові операції за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України.

Відповідно до п. 2.35 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 року, кошти, що помилково зараховані на рахунок неналежного отримувача, мають повертатися ним у строки, встановлені законодавством України, за порушення яких неналежний отримувач несе відповідальність згідно із законодавством України. У разі неповернення неналежним отримувачем за будь-яких причин коштів у зазначений строк повернення їх здійснюється в судовому порядку.

Банк, що обслуговує неналежного отримувача, не несе відповідальності за своєчасність подання ним розрахункового документа на повернення помилково зарахованих на його рахунок коштів.

Таким чином, АТ КБ «Приватбанк» не є неналежним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем є особа, якій були перераховані кошти та яка їх отримала.

Враховуючи наведене, за результатами розгляду справи суд відмовляє в частині позовних вимог до АТ КБ «Приватбанк», як неналежного відповідача та ухвалює рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Що стосується заявленого відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає.

За правилами ч. 2-4 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 22 січня 2021 року у справі № 925/1137/19 за умови підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, не надання іншою стороною доказів невідповідності заявлених до відшкодування витрат критеріям співмірності, у тому числі спростування правильності відповідних розрахунків, витрати на надану професійну правничу допомогу підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено, чи тільки має бути сплачено.

Крім того, у п.п. 113-117 рішення ЄСПЛ у справі «Бєлоусов проти України» від 07 листопада 2013 року, ЄСПЛ дійшов висновку про те, що навіть у разі не сплати заявником адвокатського гонорару на час розгляду справи, витрати за цим гонораром є «фактично понесеними», оскільки заявник має сплатити такий гонорар згідно із договірними зобов`язаннями.

Згідно з ч. 1-3 ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Дослідивши надані представником позивача документи на підтвердження оплати відповідачем професійних послуг адвоката, суд дійшов висновку, про задоволення вимог про відшкодування витрат на правничу професійну допомогу в розмірі 8 800 грн., такий розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та виконаною адвокатом роботою; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт.

Враховуючи, що позивач був звільнений від сплати судового збору за подання позову, судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись ст. 15, 16, 1212 ЦК України, ст. 3, 4, 12, 13, 19, 76-81, 133-141, 259, 263-265, 273, 274, 275, 278, 279, 353, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк», третя особа Акціонерне товариство «Акцент-Банк» про стягнення безпідставно набутих коштів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 3 000 грн.

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 8 800 грн. правничої допомоги.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання до Київського апеляційного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3

відповідач 1: ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

відповідач 2: Акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк»: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д,

третя особа: Акціонерне товариство «Акцент-Банк»: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11,

Суддя О.В. Батрин