Єдиний унікальний номер: 379/994/23
Провадження № 2/379/218/23
УХВАЛА

18 липня 2023 року суддя Таращанського районного суду Київської області Шабрацький Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви позовної заяви ОСОБА_1 до виконавчого комітету Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

14.07.2023 ОСОБА_1 звернувся до Таращанського районного суду Київської області з даним позовом до виконавчого комітету Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.07.2023 справу передано для розгляду судді Таращанського районного суду Київської області Шабрацькому Г.О.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими документами, суд вважає, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175,177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з способом захисту прав позивача просить суд : зобов`язати уповноважену особу виконавчого комітету Таращанської сільської ради виправити помилку в реєстровому номері зазначеному у книзі реєстрі для реєстрації заповітів та реєстрації нотаріальних дій села Чернин під яким зареєстрований заповіт від 30.09.2020 р. складений ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ); зобов`язати уповноважену особу виконавчого комітету Таращанської міської ради подати Державному підприємству «Національні інформаційні системи» або його філіям заяву за формою наведеною в додатках 1-3,9 Положення про спадковий реєстр про реєстрацію заповіту в Спадковому реєстрі, складеного 30 вересня 2020 року ОСОБА_2 , посвідченого секретарем Чернинської сільської ради Таращанського району Київської області Прищепенко Ольгою Дмитрівною.

В матеріалах справи міститься роз`яснення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рубльової К.О. згідно яких вбачається, що за даними інформаційної довідки зі Спадкового реєстру спадкодавець не робила розпорядження на випадок смерті-зареєстрований заповіт відсутній. До того моменту,як вказаний заповіт не буде зареєстрований в Спадковому реєстрі, нотаріус не має підстав видавати свідоцтво про право на спадщину за заповітом.

Відповідно до частини першої статті 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України; 2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; 3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; 4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства; 5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; 6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності; 7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; 8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням; 8-1) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії щодо відчуження належного їй майна, внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці; 9) в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до підпункту 5.1 пункту 5 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (далі - Порядок), при оформленні спадщини за заповітом нотаріус має надати правову оцінку заповіту, перевірити його реєстрацію у Спадковому реєстрі та чинність на момент смерті заповідача. Якщо наданий спадкоємцем заповіт не відповідає вимогам законодавства, нотаріус відмовляє в його прийомі.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представників не допускається (ст. 1234 ЦК України).

Частиною 2 ст. 1236 ЦК України передбачено, що заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Відповідно до ст. 1251 ЦК України якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування.

Заповіт є одностороннім правочином, а тому він повинен відповідати загальним вимогам, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Згідно зі ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Зі змісту позову не вбачається, які саме права позивача порушені, оскільки, заповіт складений 30.09.2020 ОСОБА_2 посвідчений секретарем Чернинської сільської ради Таращанського району в Спадковому реєстрі - відсутній, а отже в даному випадку порушено право померлої особи - ОСОБА_2 . Таким чином, позивачем у позовній заяві не зазначено які саме його права та інтереси порушені заповітом, а отже ним не доведено, що він має право на звернення до суду із цим позовом.

Згідно ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Разом з тим, позивачем не зазначено конкретний спосіб захисту його прав, передбачений чинним законодавством, а тому позивачу необхідно конкретизувати позовні вимоги, зазначивши спосіб (способи) захисту його прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Оскільки, позовна вимога позивача про зобов`язання виправити помилку в реєстровому номері зазначеному у книзі реєстрі для реєстрації заповітів та зобов`язання уповноваженій особі виконавчого комітету Таращанської міської ради подати заяву про реєстрацію заповіту в Спадковому реєстрі, не є нотаріальною дією в розумінні Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в підтвердження сплати судового збору надано копію квитанції №, на суму 1083,60 грн., платником вказано особу ОСОБА_3 , яка не є особою, що звертається до суду з даним позовом, а тому не може бути належним платником судового збору у цій справі у розумінні статті 2 Закону "Про судовий збір", а також в квитанції не зазначено призначеня платежу, що це судовий збір саме за позовом ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, відповідно до частини другої статті 9 Закону "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, встановлено, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), не містить відомостей про позовну заяву саме ОСОБА_1 до виконавчого комітету Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,та платником є ОСОБА_3 , який не є позивачем в даній справі.

Законом не заборонено сплату судового збору іншою особою, ані ж позивачем, разом з тим треба враховувати весь зміст платіжного документа, зокрема, вказівки на призначення відповідного платежу (об`єкта справляння судового збору) (Постанова Великої Палати ВС від 30.09.2020 р. Справа N 9901/144/20).

Додана до позовної заяви позивачем квитанція за своїм змістом не підтверджує сплату судового збору за її подання.

Отже, позивачу необхідно усунути вказані недоліки, а саме долучити до матеріалів справи документ, що підтверджує сплату судового збору який підлягає сплаті позивачем за реквізитами: населений пункт - Таращанська міська ТГ; отримувач - ГУК у Київській області /Таращанська міс/22030101; код отримувача ; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); номер рахунку (IBAN) -UA0010850; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, з огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну ОСОБА_1 до виконавчого комітету Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії- залишити без руху.

Надати строк для усунення викладених у мотивувальній частині недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заяву вважати неподаною і повернути позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Григорій ШАБРАЦЬКИЙ