Справа № 301/177/23
У Х В А Л А

"11" липня 2023 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Бобик О.І.

за участю секретаря судового засідання Бабинець В.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в місті Іршава цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про знесення самовільного будівництва та скасування реєстрації права власності,

в с т а н о в и в:

В провадженні Іршавського районного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про знесення самовільного будівництва та скасування реєстрації права власності.

У судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 подала заяву відповідача ОСОБА_4 про проведення сьогоднішнього судового засідання у його відсутності та задоволення його клопотання про заявлення відводу головуючій у даній справі. Також подала заяву про відвід головуючій судді.

Заява про відвід вмотивована тим, що суддя Бобик О.І., як і інші судді цього ж суду, не може розглядати дану справу та підлягає відводу, оскільки є сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Так, у провадженні Іршавського районного суду перебуває цивільна справа №301/1659/23 за позовом ОСОБА_2 до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області, третя особа на стороні позивача: Іршавська міська рада, треті особи на стороні відповідача: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області та Іршавський районний суд, про визнання незаконними (недійсними) розпоряджень Іршавської РДА та змінених містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Також у провадженні Закарпатського апеляційного суду перебуває цивільна справа №308/8867/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Хустського районного суду від 11 лютого 2022 року за позовом ОСОБА_2 до Територіального управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області, Іршавського районного суду Закарпатської області про усунення перешкод у користуванні власністю.

Тобто Іршавський районний суд є учасником майнових спорів з нею. Наявність судових майнових спорів між нею та Іршавським районним судом унеможливлює розгляд суддями цього суду справ, у яких хтось із них є учасником.

23.06.2023 суддею Бобик О.І. задоволено заяву про самовідвід у справі №301/1659/23. Дана обставина є підставою для заявлення самовідводу суддею Бобик О.І. у всіх справах де відповідачі є учасниками. Оскільки суддею після 23.06.2023 не заявлено самовідвід, то у відповідачів є сумніви в її неупередженості при ухваленні рішення у даній справі.

Представник позивача адвокат Бойко Б.Б. залишив вирішення даного питання на розсуд суду.

Вивчивши заяву про відвід суд приходить до наступного висновку.

Так, заява про відвід головуючої судді Бобик О.І. подана у судовому засіданні, тобто менш як за три дні до призначеного судового розгляду, а тому відповідно до ч.3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до п.5 ч.1ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу, якщо: є обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті б, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

На додачу, в п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття». Вказані вище факти щодо поведінки судді під час виконання своїх професійних обов`язків суперечить вимогам ст. 129 КУ, ст. 6 Конвенції про права людини.

Заявники вважають, що оскільки Іршавський районний суд є учасником майнових спорів з ОСОБА_2 і головуючою суддею не заявлено самовідвід у даній справі, після задоволення її заяви про самовідвід у справі №301/1659/23, тому в них виникають сумніви з приводу об`єктивності та неупередженості судді Бобик О.І..

Частинами 1-3 статті 36 ЦПК України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частина 2 ст. 36 ЦПК України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Отже стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

В рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п.66, зазначено, що згідно з усталеною практикою Євросуду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»), У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Також згідно практики ЄСПЛ «безсторонність», як правило, означає відсутність упередженості або необ`єктивності, а її існування або відсутність можуть встановлюватися різними шляхами. Відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, при якому мають ураховуватись особисті переконання та поведінка конкретного судді (тобто, чи мав суддя будь-які особисті упередження або чи був він об`єктивним у цій справі); та (іі) об`єктивним критерієм, тобто шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд (та, серед інших аспектів, його склад) достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., наприклад, рішення у справі «Моріс проти Франції» [ВП] (Morice v. France) [GC], заява № 29369/10, пункт 73, ЄСПЛ 2015, з подальшими посиланнями). У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді слід визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його або її безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (там само, пункт 76). Об`єктивний критерій в основному стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження. У зв`язку з цим навіть зовнішні прояви мають певну важливість, або, іншими словами, «правосуддя має не лише здійснюватися, має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (там само, пункти 77 та 78).

З ухвали Іршавського районного суду Закарпатської області від 23.06.2023 https://reyestr.court.gov.ua/Review/111729281 вбачається, що 23.06.2023 суддею Бобик О.І. задоволено заяву про самовідвід у цивільній справі №301/1659/23 за позовом ОСОБА_2 до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області, третя особа на стороні позивача: Іршавська міська рада, треті особи на стороні відповідача: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області та Іршавський районний суд, про визнання незаконними (недійсними) розпоряджень Іршавської РДА №163 від 10.06.2015 року, №191 від 14.07.2015 року та змінених містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки. ОСОБА_2 заявлено вимоги про визнання недійсними та незаконними розпоряджень голови Іршавської РДА, на підставі яких надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування майна Іршавського районного суду та затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування, третьою особою по справі позивачкою залучено Іршавський районний суд, суддею якого є ОСОБА_5 ..

У даній справі спір виник між сторонами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про знесення самовільного будівництва та скасування реєстрації права власності.

Таким чином, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких обставин, які б викликали сумнів у неупередженості судді у вирішенні справи, які відповідно до приписів статті 36 ЦПК України виключають участь судді у розгляді справи, зазначені в заяві твердження не є аргументованими достатніми доводами, а задоволення суддею заяви про самовідвід у справі №301/1659/23, де учасником справи є Іршавський районний суд, не є підставою для відводу судді у даній справі.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що заяву про відвід необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 41, 259 ЦПК України суд,

п о с т а н о в и в :

В задоволенні заяви відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відвід судді Бобик Ольги Іванівни при розгляді справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про знесення самовільного будівництва та скасування реєстрації права власності - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 17.07.2023.

Суддя Іршавського

районного суду: О. І. Бобик