Провадження № 2-п/742/17/23
Єдиний унікальний № 742/283/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі: головуючого судді Коваленка А.В., за участю секретаря судових засідань Риндя Л.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Прилуцького міськрайонного суду від 17.02.2016 року по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

08.06.2023 року ОСОБА_1 звернулася до Прилуцького міськрайонного суду з заявою про перегляд заочного рішення Прилуцького міськрайонного суду від 17.02.2016 року по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості, а також просить поновити строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заява аргументована тим, що заочним рішенням Прилуцького міськрайонного суду Чернігвської області від 17.02.2016 р. було задоволено позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» та стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 солідарно на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором № DN81AR18820110 від 18.02.2008, яка виникла станом на 08.12.2015 у розмірі 231 306,08 грн.; стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» по 1 734,79 грн. судового збору.

В кінці квітня 2023 року відповідач ОСОБА_1 зареєструвалася в мобільному додатку ДІЯ, звідки дізналася про наявність у неї відкритого виконавчого провадження № 50930257. Перейшовши за посиланням в додатку ДІЯ відповідач отримала ідентифікатор доступу до виконавчого провадження звідки дізналася про наявність виконавчого документу № 2/742/175/16, який видав Прилуцький міськрайонний суд 28.03.2016.

19 травня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Тараненко Я.Ю. звернувся до Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області із адвокатським запитом № 457 в якому просив надати інформацію: чи наявні в архіві Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області справи (матеріали справ): 1) № 2-925/11 за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет застави? 2) № 742/283/16-ц (провадження № 2/742/175/16) за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором? Чи не знищені справи (за строками або з інших причин) в даний час? Чи є можливість у представника відповідача ознайомитися з матеріалами даних справ?

23 травня 2023 року на електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненко Я.Ю. надійшов лист № 742/283/16-ц від судді Анатолія Коваленка в якому останній направляє копію рішення суду від 04.07.2011 по справі № 2-925/2011 та копію заочного рішення суду від 17.02.2016 року по справі № 2/742/175/16 та повідомляє, що вказані справи знищені згідно актів від 22.07.2022 № 1 та акту від 10.04.2019 № 4.

Тобто фактично відповідач ОСОБА_1 дізналася про наявність заочного рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області та ознайомилася з ним лише 23 травня 2023 року.

Так позивач звернувся до суду з позовною заявою в 2016 році. Вся поштова кореспонденція направлялася відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 , проте відповідачем отримана не була.

Відповідач не була повідомлена про дату, час і місце судових засідань, зокрема судового засідання на якому було вирішено ухвалити заочне рішення по справі. Жодної судової повістки Відповідачеві вручено не було, так само як і копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками.

Як видно із копії паспорту відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

13 серпня 2011 року відповідач ОСОБА_2 зареєструвала шлюб з ОСОБА_4 та змінила прізвище на ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Ще до укладення шлюбу, відповідач разом із ОСОБА_4 постійно проживала та працювала в м. Києві.

Як видно із Акту від 17.05.2023, виданого начальником ЖЕК-318 ОСОБА_1 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Факт тривалого проживання відповідача за вказаною адресою в м. Києві встановлено також старшим державним виконавцем Прилуцького міськрайонного ВДВС ГТУЮ в Чернігівській області Молошною Л.І., яка 12.12.2017 року постановою передала виконавчий документ до Деснянського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві посилаючись на довідку Білорічицької сільської ради, в якій зазначено, що боржник не проживає на території сільської ради.

Отже, відповідач був позбавлений можливості надати суду докази та навести свої заперечення проти позовних вимог позивача, чим в результаті було порушено його право на справедливий судовий розгляд.

Рішенням Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 04.07.2011 року по справі № 2-925/2011 в рахунок погашення заборгованості за кредитно-заставним договором № DN81АR18820110 від 18.02.2008 було звернуто стягнення на предмет застави: автомобіль Samand LX, 2007 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 , що належав на праві власності ОСОБА_2 шляхом продажу вказаного транспортного засобу ПАТ КБ «Приватбанк» з укладенням від імені ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, зі зняттям вказаного автомобілю з обліку в органах ДАІ України, а також наданням ПАТ КБ № «Приватбанк» всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу.

В рішенні зазначено, що в судовому засіданні відповідач позовні вимоги визнала та зазначила, що не заперечує щодо реалізації автомобіля, але за ринковою ціною.

29.01.2011 року згідно акту прийому в заклад ПриватБанку автомобіля співробітником банку в присутності відповідача ОСОБА_2 було оглянуто та передано банку автомобіль Samand LX, 2007 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 , який був в гарному стані, з встановленим газовим обладнанням та пробігом 138051 км.

Звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору. На час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору в повному обсязі. Рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни.

Між тим, згідно з розрахунком заборгованості Позичальника за кредитним договором № DN81АR18820110 від 18.02.2008, складеним Позивачем (копія додається) проценти за користування кредитом, комісія та пеня продовжували нараховуватися і після ухвалення рішення від 04.07.2011, що є неправомірним.

Здійснення такого нарахування після зміни строку дострокового виконання зобов`язання, є такими, що суперечать висновкам Великої Палати Верховного Суду про правильне застосування норм права, викладеними у постанові від 28 березня 2018 року №1410цс18 при розгляді справи №444/9519/12.

Тому нарахування Позивачем додаткових сум процентів, комісії та пені на прострочену заборгованість, є таким, що суперечать змісту захисту порушеного права.

Представник ПАТ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив.

Представник заявника в установлений час на зв`язок з судом в режимі відооконференції не вийшов, а тому суд вважає на можливе розглядути справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України.

Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) .

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Перевіривши матеріали справи і оцінивши докази, суд вважає, що судом були вжиті всі заходи для належного повідомлення відповідачів про час і місце розгляду справи про що вказано у судовому рішенні .

Право на справедливий розгляд судом, гарантоване частиною 1 статті 6 Конвенції, повинне тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільної спадщини Договірних Держав.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної (правової) визначеності, який, серед іншого, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів («Brumarescu проти Румунії», № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Доводи зазначені в заяві про перегляд заочного рішення та клопотанні про поновлення процесуального строку, а саме отримання рішення суду лише 23.06.2023 року суд оцінює критично, оскільки заявником долучено до матеріалів справи розрахунок заборгованості станом на 08.12.2015 року , який був врахований судом під час розгляду справи, який міг бути отриманий відповідачем лише разом з позовною заявою та долученими до неї матеріалами, що свідчить про зловживання стороною процесуальними правами.

Доводи заявника про те, що вона не отримувала судового рішення оскільки проживала в м.Києві не є достатньою підставою для поновлення процесуального строку, оскільки остання не дотрималася свого обов`язку зареєструвати місце свого проживання.

Крім того, заявник вказує, що виконавець в 2017 року направив виконавче провадження до м. Києва за місцем проживання заявника, що також свідчить про обізнаність останньої про наявність відповідного рішення суду.

Враховуючи принцип правової визначеності та ті обставини, що заява подана після спливу понад семи років з моменту ухвалення рішення, а сама справа № 2/747/175/16 знищена, суд не знаходить підстав для поновлення процесуального строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення і в судовому засіданні відповідачі єдиною підставою для скасування заочного рішення зазначили наявність правового висновку Верховного суду від 28.03.2018 року, яким встановлено, що після звернення до суду проценти, комісії та пені на прострочену заборгованість не нараховуються, що не є достатньою підставою для скасування заочного рішення, а інших доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи суду не надано.

Виходячи з вищевикладеного, підстав для скасування заочного рішення судом не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Прилуцького міськрайонного суду від 17.02.2016 року по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення суду може бути оскаржено , шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Прилуцький міськрайонний суд протягом 30 днів з дня проголошення цієї ухвали .

Суддя Анатолій КОВАЛЕНКО