Справа № 159/3374/23
Провадження № 2-з/159/16/23
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову та зустрічне забезпечення позову

11 липня 2023 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

під головуванням судді Лесика В.О.,

за участі секретаря Посполітак Г.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн» -Кенюк Д.В., який приймає участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ковелі заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі № 159/3374/23 за позовом ОСОБА_2 до ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн», ТзОВ «Нерухомість закон та порядок», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна, про визнання договору купівлі- продажу нерухомого майна недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн», ТзОВ «Нерухомість -закон та порядок» про визнання договору купівлі продажу нерухомого майна недійсним та скасування його державної реєстрації.

Одночасно із заявленим позовом ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову в якій вказала, що 30.04.2023 року на підставі договору купівлі продажу вона придбала у власність квартиру АДРЕСА_1 .

08.06.2007 між ВАТ КБ «Надра» та нею в забезпечення виконання зобов`язання за договором кредитної лінії №6М/2007/840-МКЛ/516 від 08.06.2007 року було укладено договір іпотеки, предметом якого стала трьох кімнатна квартира, що знаходиться за вищевказаною адресою та належить їй на праві приватної власності.

В червні 2023 року з Інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно їй стало відомо, що 21.12.2021 на підставі договору купівлі продажу, посвідченого нотаріально (Реєстр №3247) ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн» реалізувало шляхом продажу її квартири ТзОВ «Нерухомість-Закон та Порядок».

ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн» набувши право іпотеко держателя не направляло їй в порядку ст.35 Закону України «Про іпотеку» повідомлення про суть порушень, а також про намір звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу тобто не набув права на звернення стягнення в позасудовому порядку, а тому даний правочин щодо здійснення такого стягнення є недійсним.

Зазначає також, що спірна квартира є її єдиним житлом, однак не зважаючи на це 23.06.2023 представники ТзОВ «Нерухомість закон та порядок», без її відома та присутності замінили вхідний замок та поставили квартиру на охоронну сигналізацію.

Дана квартира виставлена на продаж хоча в ній знаходяться її речі та майно.

Зважаючи на викладене просить вжити передбачені статтею 150 ЦПК України заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

06.07.2023 ТзОВ «Нерухомість-Закон та Порядок» звернулись до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок суду позивачем грошових коштів у розмірі вартості спірної квартири в сумі , що становить 143000 гривень.

Необхідність застосування таких заходів полягає в тому, що ОСОБА_2 не має зареєстрованого місця проживання в Україні, у її власності відсутнє майно достатнє для відшкодування можливих збитків ТзОВ «Нерухомість закон та порядок».

На даний час оголошено про продаж квартири, однак у випадку накладення на її арешту ТзОВ «Нерухомість закон та порядок» буде позбавлено можливості її реалізувати, а тому буде змушена нести додаткові витрати на утримання даної квартири та буде відповідною перешкодою у веденні товариством господарської діяльності.

З наведених підстав просить заяву задовольнити та застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозит суду вказану суму коштів.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги про забезпечення позову підтримав та просив їх задовольнити. Звернув увагу суду, що у спірній квартирі знаходиться майно позивача і вона позбавлена можливості проживати у квартирі.

Представник ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн» в задоволенні заяви про забезпечення позову просив відмовити за безпідставністю, вважаючи укладений договір купівлі продажу квартири правомірним. Підтримав заявлені вимоги про зустрічне забезпечення позову.

Представник ТзОВ «Нерухомість закон та порядок» в судове засідання не з`явився, письмово повідомивши про розгляд заяв у відсутності представника.

Суд, розглянувши заяву сторін, дослідивши надані до заяв документи, приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову та часткове задоволенням заяви про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом про визнання договору купівлі продажу квартири яка їй належала недійсним та просила скасувати державну реєстрацію на неї з підстав недотримання продавцем вимог ст.35 Закону України «Про іпотеку». Вважає, що іпотекодержатель не набув законного права на звернення стягнення на квартиру в позасудовому порядку.

Статтею 149 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених ст.150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до його пред`явлення так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо не вжиття таких заходів може істотно ускладнити чи не унеможливити виконання рішення суду.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суд повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами»

Аналізуючи наведені вище норми законодавства та судову практику, суд приходить до висновку, що забезпечення позову є спірмірним із заявленими позивачами вимогами і забезпечать їх виконання на ефективне поновлення прав позивача у випадку задоволення позову.

Задовольняючи частково вимоги про зустрічне забезпечення слід зазначити наступне.

У відповідності до ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, с уд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 немає зареєстрованого місця проживання в Україні, відомості про наявність в Україні майна, що належить їй відсутні. Із пояснень представника остання періодично перебуває за межами держави.

Враховуючи викладене, а також можливі затрати нового власника квартири по сплаті комунальних платежів та інших витрат на утримання нерухомого майна суд приходить до висновку про співмірність суми по зустрічному забезпеченню позову в розмірі 15000 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити повністю.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 060) .

Заяву ТзОВ «Нерухомість закон та порядок» про зустрічне забезпечення позову задовольнити частково.

Застосувати у справі зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 , внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 15000 грн. (п`ятнадцять тисяч грн.).

Визначити ОСОБА_2 десятиденний строк надання зустрічного забезпечення з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що у випадку не виконання вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що інформація про депозитний рахунок, на який слід внести зазначені кошти розміщена на офіційному веб-сайті Територіального управління Державної судової адміністрації у Волинській області (https://vl.court.gov.ua/tu03/gromadyanam/depozit/), а саме на рахунок UA0002504 ,Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26276277 , Банк отримувача: ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172.

Роз`яснити учасникам справи, що оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту.

Повне найменування сторін:

Позивач (стягувач ) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач (боржник) ТзОВ «Нерухомість закон та порядок», , адреса: м. Київ, вул. Тургенєвська,34.

Відповідач (боржник) : ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн», , адреса: м. Київ, вул. Авіаконструктора Ігоря Сікорського,8.

Головуючий В`ячеслав Лесик