Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/230/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої - судді Юрченка С.О.,

секретаря - Папенко О.О.,

за участі:

заявника - ОСОБА_1 (не з`явився),

представника заінтересованої особи - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ржищівська міська рада Київської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року заявник подав до Ржищівського міського суду Київської області вказану вище заяву, у якій просив встановити факт належності свідоцтва про право власності на житло, а саме - квартиру АДРЕСА_1 , виданого 06 листопада 1997 року Ржищівським середнім професійно-технічним училищем № 14 на ім`я « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 », йому, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 та його матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_2 , з якою він проживав весь час разом до дня її смерті в квартирі АДРЕСА_1 і таким чином фактично прийняв материну спадщину. Проте, коли він звернувся до Ржищівської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно покійної матері, у тому числі і на належну їй 1/2 частину цієї квартири, власником іншої половини якої є він, то нотаріус, йому відмовила у оформленні права власності на спадкове майно через різницю у написанні їхніх з матір`ю прізвищ у різних документах. Так, у свідоцтві про право власності на житло, виданому 06.11.1997 Ржищівським середнім професійно-технічним училищем № 14 міститься запис співвласників квартири АДРЕСА_1 « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 », хоча насправді прізвища заявника та його матері « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_2 » відповідно. Тому для оформлення своїх спадкових прав нотаріус поставила вимогу щодо необхідності встановлення належності йому та його матері даного документа у судовому порядку. Єдиним способом захисту законних прав заявника є звернення до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився з поважних причин, подавши заяву про розгляд справи без його участі, вимоги заяви підтримував, просив їх задовольнити.

Представник Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без участі представника, щодо вирішення справи поклався на розсуд суду.

Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Зі змісту ст. 315 ЦПК України вбачається, що судом розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно п. 6 ст. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суд може встановлювати факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу.

Як роз`яснено в листі Верховного Суду України від 01 січня 2012 року «Про судову практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

У вказаному листі Верховного Суду України також зазначено, що заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документа може подавати особа - власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа їй.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 17 січня 2023 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 06 листопада 1997 року, виданого Ржищівським середнім професійно-технічним училищем № 14, квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 (а.с.7).

Згідно листа Ржищівської державної нотаріальної контори № 13/02-14 від 02 травня 2023 року, встановлено, що свідоцтво про право власності, видане 06 листопада 1997 року Ржищівським середнім професійно-технічним училищем № 14 містить запис власника на ім`я " ОСОБА_2 ", " ОСОБА_1 ". Свідоцтво ж про смерть серії НОМЕР_2 , видане 17 січня 2023 року Ржищівським відділом ДРАЦС на ім`я " ОСОБА_2 ". Також прізвище заявника не відповідає зазначеному у паспорті. У зв`язку із розбіжностями в документах не можливо оформити спадщину після смерті ОСОБА_2 . В зв`язку з чим заявнику ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду для підтвердження факту належності документа, що посвідчує право власності на частку у спільній сумісній власності на квартиру (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батьками є: батько - ОСОБА_6 , мати - ОСОБА_2 (а.с. 9).

Згідно паспорту громадянина України серії НОМЕР_4 , виданого Ржищівським МВМ ГУ МВС України в Київській області 28 листопада 1995 року, прізвище, ім`я, по батькові матері заявника вказано - ОСОБА_2 (а.с. 10).

Згідно паспорту громадянина України серії НОМЕР_5 , виданого Ржищівським МВМ ГУ МВС України в Київській області 29 грудня 2006 року, прізвище, ім`я, по батькові заявника вказано - ОСОБА_1 (а.с. 5).

Встановлення факту належності правовстановлюючого документу заявнику ОСОБА_1 та його матері має юридичне значення для останнього та породжує юридичні наслідки, так як встановлення вказаного факту в судовому порядку надає йому право у повному обсязі розпоряджатися спадковим майном.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі і досліджені в судовому засіданні докази, а також, те що у вказаному правовстановлюючому документі допущено помилковий напис невідомою особою щодо написання прізвища заявника та матері заявника, який не може бути усунуто іншим шляхом та перешкоджає заявнику в реалізації його права на володіння спадковим майном, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 81-84, 128, 141, 258, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315, 316, 319, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Вимоги заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ржищівська міська рада Київської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, - задовольнити у повному обсязі.

Встановити факт належності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житло, а саме - квартиру АДРЕСА_1 , виданого 06 листопада 1997 року Ржищівським середнім професійно-технічним училищем № 14 на ім`я « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 ».

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя