У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави, в особі органів, уповноважених здійснювати функції у спірних відносинах, Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння (в порядку ст. 56 ЦПК України), -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави, в особі органів, уповноважених здійснювати функції у спірних відносинах, Міністерство оборони України, Квартирно-експлуатаційний відділ м. Мукачево, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння (в порядку ст. 56 ЦПК України).

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.07.2023, вказана позовна заява залишена без руху.

В ухвалі було вказано на недоліки які слід усунути, а саме:

Позивачем не визначено ціну позову. При цьому, заявлено вимогу майнового характеру, а саме:

«Витребувати: земельну ділянку площею 0,10 га, кадастровий номер :03:005:0064, в с. Оноківці Ужгородського району, яка входить до складу військового містечка № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , територіально відноситься до Оноківської сільської ради квартал 8/7), на користь держави в особі Міністерства оборони України з володіння ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ), шляхом її повернення у постійне користування Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево».

В ухвалі було вказано на те, що відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з ч. 4 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Водночас відповідно до ст. 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Відповідно до ч. 6 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Окрім того, в ухвалі від 5.07.2023, зазначено, що Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 (далі Стандарт), містить загальні вимоги до складання звіту про оцінку.

Згідно з п. 56 Стандарту, звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі.

Звіт про оцінку майна має відповідати загальним вимогам, викладеним у Стандартах та повинен містити, зокрема, дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства. Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання (п. 59 Стандарту).

Згідно з вимогами пункту 3.4 Порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах за №2 від 09 січня 2003 року та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №396/7717 від 23 травня 2003 року, термін чинності звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки становить один рік з дати оцінки. Зазначений термін (строк) у відповідності з Порядком встановлюється незалежно від того, чи зазначений він оцінювачем у самому звіті про експертну грошову оцінку земельної ділянки, чи ні.

Звіт, який не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний (п. 67 Стандарту).

Позивачу було вказано на те, що доказів про вартість спірного майна у розумінні вимог чинного законодавства прокурором не надано.

Для усунення недоліків позивачу було надано строк, а саме пять днів, з момету отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху. Ухвала направлена позивачу та отримана ним на електронну адресу: 07.07.2023 року.

14.07.2023 від позивача по справі до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Так у заяві вказано на те, що в розпорядженні Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, а також органів державної влади в інтересах яким подано позов, а саме: Квартирно- експлуатаційного відділу м. Мукачеве та Міністерства оборони України, на момент звернення з позовом до суду були відсутні будь-які відомості щодо нормативної або експертної оцінки спірної земельної ділянки площею 0,10 га, кадастровий номер :03:005:0064, а також з метою забезпечення належного виконання вимог ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.07.2023 по справі № 308/11298/23, прокурор звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області із запитом з метою отримання відповідних відомостей.

З витягу №НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, наданого листом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 13.07.2023 №10-7-0.4-2712/2-23, встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0064 становить 3 279,46 гривень. Відповідно, ціна заявленого керівником Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону визначена у розмірі 3 279,46 гривень.

З урахуванням вказаного, позивачем визначено, що сума судового збору за звернення до суду з вищевказаним позовом становить 2 684,00 грн., які були сплачені позивачем 2, тобто Квартирно- експлуатаційним відділом м.Мукачево, у встановленому порядку за реквізитами, оприлюдненими на порталі «Судова влада України» ще до моменту пред`явлення позову, що підтверджується платіжним дорученням №173 (внутрішній номер 280045954) від 23.06.2023, наявним у матеріалах справи.

До заяви додано:

копію листа Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону від 12.07.2023 №30.52/02-1957ВИХ-23 на 2 арк.;

копію листа Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 13.07.2023 №10-7-0.4-2712/2-23 на 1 арк.;

копію витягу №НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на 1 арк.;

позовну заяву із зазначенням ціни позову (без додатків до позовної заяви, оскільки вони наявні в матеріалах справи) на 21 арк.;

копії позовної заяви із зазначенням ціни позову на 11 арк. (без копій додатків до позовної заяви, оскільки вони наявні в матеріалах справи) для осіб, які беруть участь у справі (позивача 1, позивача 2 та відповідача), всього 33 арк.;

копії листа Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону від 12.07.2023 №30.52/02-1957ВИХ-23, копії листа Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 13.07.2023 №10-7-0.4-2712/2-23 та копію витягу №НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на 2 арк. для осіб, які беруть участь у справі (позивача 1, позивача 2 та відповідача), всього 6 арк.

Так, позивач просить суд: долучити документи, які надаються на виконання ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.07.2023 про усунення недоліків позовної заяви, до матеріалів справи № 308/1 1298/23.

Прийняти позовну заяву керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України та Квартрино-експлуатаційного відділу м. Мукачево до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння до розгляду та відкрити провадження у справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

В ухвалі від 05.07.2023 було вказно на відсутність у позові ціни позову, а також про відсутність у додатках до позовної завяи експертного висновку щодо вартості земельної ділянки.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Разом із тим, до заяви про усунення недоліків позивачем не додано експертного висновку або звіту про оцінку, натомість додано, копію витягу №НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на 1 арк.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Водночас відповідно до ст. 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Згідно з ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

При цьому, нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Отже, зважаючи на п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна.

Таким чином, нормативна грошова оцінка земельної ділянки не призначена для мети визначення дійсної вартості майна, а тому ціна позову, визначена позивачем у позовній заяві у сумі 3 279,46 гривень є такою, що не відповідає дійсній вартості спірного майна.

На підставі викладеного, позивач повинен визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна (звіт експертної грошової оцінки) та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір».

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0007493; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).ого збору відсутні.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви.

При цьому, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, тому вимога сплати судового збору, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, не може вважатися перешкодою у доступі до правосуддя.

Отже, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви, а саме для зазначення ціни позову та надання доказу про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави, в особі органів, уповноважених здійснювати функції у спірних відносинах, Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння (в порядку ст. 56 ЦПК України) залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави, в особі органів, уповноважених здійснювати функції у спірних відносинах, Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння (в порядку ст. 56 ЦПК України), - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош