КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №753/7940/22 Головуючий у І інстанції - Кулик С.В.
апеляційне провадження №22-ц/824/9860/2023 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Кононенко І.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора в особі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

установив:

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 .

Після його смерті залишилась спадщина, зокрема квартира АДРЕСА_1 .

Останнім днем для прийняття спадщини було 25 лютого 2022 року.

У зв`язку із оголошенням воєнного стану 24 лютого 2022 року, позивач була вимушена залишити місце свого проживання с. Ясногородка Фастівського району Київської області та після низки переїздів опинилась в місті Соснівка Львівської області, де вимушено проживала декілька місяців.

Зазначила, що у зв`язку з тяжким психологічним та пригніченим станом через втрату батька, початком вагітності яка розпочалась у жовтні 2021 року, а також доглядом за двома малолітніми дітьми, та початком війни, не встигла вчасно прийняти спадщину.

Крім того зазначила що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28 лютого 2022 року, було встановлено, що під час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється.

Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

В подальшому 24 червня 2022 року, до вищевказаної постанови було внесено зміни, відповідно до яких період строку для прийняття спадщини або відмови від прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Про внесення зазначених змін позивач дізналась 05 липня 2022 року, граничним строком звернення з заявою був 25 червня 2022 року, тобто на наступний день після внесення змін до постанови.

06 липня 2022 року позивач звернулась до Сьомої Київської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, однак їй було відмовлено, у зв`язку зі спливом строку на прийняття спадщини.

Зазначила, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Просила суд, визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року, у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку, оскільки вважає рішення незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що із-за пригніченого психологічного стану через втрату батька, враховуючи фізичний стан зумовлений вагітністю та доглядом за двома дітьми, беручи до уваги військову агресію рф, а фактично війну в країні, та зважаючи на непереборні зміни в законодавстві, позивач не мала можливості вчасно прийняти спадщину свого батька.

Разом з тим, необхідні дії для прийняття спадщини позивач вчиняла як до 24 лютого 2022 року так і після повернення з вимушеної евакуації.

Тяжкі життєві обставини, які виникли після смерті батька позивачки та її вагітність, війна в країні, а також зміни законодавства мають безумовно істотний, непереборний та об`єктивний характер, що свідчить про поважність пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Як тільки вона дізналася про зміни в законодавстві, одразу вирішила оформити спадщину для чого і звернулася до нотаріуса.

Просила скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 02 серпня 2000 року, виданого відділом реєстрації актів громадського стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві, ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_1 , батьками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно з свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 27 серпня 2021 року, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки про причину смерті №1403 від 27 липня 2021 року, причина смерті ОСОБА_2 , інфаркт-головного мозку.

З довідки про реєстрацію місця проживання особи виданої Бишівською сільською радою, вбачається, що ОСОБА_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно до довідки №1305- від 31 березня 2022 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи фактичне місце проживання ОСОБА_1 , АДРЕСА_3 .

З протоколу ультразвукового обстеження вагітних від 18 січня 2022 року, та обмінної карти вбачається, що ОСОБА_1 перебувала у стані вагітності.

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 від 28 лютого 2019 року, виданого Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_5 , батьками якого є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 від 17 січня 2020 року, виданого Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ІНФОРМАЦІЯ_5 народилась ОСОБА_7 , батьками якої є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 від 22 липня 2022 року, виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_8 , батьками якої є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори №1679/02-31 від 06 липня 2022 року, було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало її батьку ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що останнім днем для прийняття спадщини було 25 лютого 2022 року, тоді як належних доказів неможливості позивачем подати заяву про прийняття спадщини в строк до 24 лютого 2022 року, зокрема до введення воєнного стану на території України матеріали справи не містять.

При цьому суд врахував, що позивач повинна була тільки подати заяву про прийняття спадщини, а не проводити її оформлення.

Крім того, суд врахував, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28 лютого 2022 року зі змінами від 24 червня 2022 року, було встановлено, що перебіг строків на прийняття спадщини на час воєнного стану зупиняється, поважних причин пропуску позивачем додаткових чотирьох місяців для прийняття спадщини, матеріали справи також не містять.

Позивачем не було доведено поважність (пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій) причин пропуску строку для прийняття спадщини.

З висновками, викладеними у оскаржуваному рішенні колегія суддів погодитись не може, оскільки вони не ґрунтуються на матеріалах справи, а також не узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини.

За правилами ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 року (справа №314/2550/17), вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як роз`яснено в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Встановлені по справі обставини, зокрема смерть батька позивачки, її вагітність, наявність двох малолітніх дітей, з якими вона вимушена була переїхати з місця постійного проживання у зв`язку зі збройною агресією рф проти України та оголошенням по всій країні воєнного стану мають істотний, непереборний та об`єктивний характер, який вплинув на поважність пропуску позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини.

На вищевикладене суд першої інстанції уваги не звернув, не надав доказам належної оцінки, та прийшов до помилкового висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року необхідно скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до Сьомої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .

Відповідно до п.2 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення у відповідності з вимогами ч.1 ст.376 ЦПК України є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 367,374,376,381-384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року скасувати і ухвалити по справі нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора в особі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до Сьомої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складений 17 липня 2023 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді С.О. Журба

Т.О. Писана