Справа № 364/530/23
Провадження № 2/364/169/23
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

24.07.2023 року суддя Володарського районного суду Київської області Глазкова Ю.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого дії представник адвокат Патківська Олена Валентинівна, до Володарської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

20.07.2023 року до Володарського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зокрема, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 .

Відповідно до п.24 постанови Пленуму ВСУ 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом,усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Позивач вказаних вимог законодавства у позовній заяві не виконав, зокрема, зазначаючи відповідачем Володарську селищну раду, позивач не зазначив у позовній заяві доказів того, що спадкова справа після смерті його батька ОСОБА_2 не заводилася, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, або відмовилися від неї, не має.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05. 2013 за №24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у справах про спадкування права власності на нерухоме майно суди неповинні задовольняти позовні вимоги про визнання права власності в порядку спадкування за законом чи за заповітом за відсутності спору між спадкоємцями стосовно спадщини, оскільки реалізація прав позивачів має інші механізми: звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, встановлення факту прийняття спадщини, продовження строку прийняття спадщини (у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем щодо правовідносин, які виникли після набрання чинності ЦК. При цьому судам слід враховувати, що свідоцтво про право на спадщину видається нотаріусом на підставі письмової заяви спадкоємців після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених ч. 2 ст.1270, ст.1276 ЦК, - не раніше зазначених у цих статтях строків. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем чи подали заяву нотаріусу про прийняття спадщини.

Як визначено п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05. 2008 № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Зокрема, у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з позовом, позивач не зазначив обставин та не надав доказів, що підтверджують поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька, а саме з 21.12.2021.

Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину після смерті спадкодавця та, зокрема, місце відкриття спадщини, підтвердження інших обставин на які посилається позивач у позові. Такі обставини у своїй сукупності визначають як і фактичне підґрунття позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175,177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. ст.175,177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого дії представник адвокат Патківська Олена Валентинівна, до Володарської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу та його представнику строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу та його представнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. О. Глазкова