Провадження № 2/537/622/2023
Справа № 537/1518/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19.07.2023 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі:
головуючого судді Маханькова О.В.,
за участі секретаря Поколоти О.В.,
представника позивача адвоката Гонтара В.М.,
про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
Представник позивача адвокат Гонтар В.М. звернувся до суду з позовною заявою, відповідно до якої прохає суд ухвалити рішення, яким визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк в три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позов обґрунтовано ти, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті матері відкрилася спадщина у житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 . 16 березня 2023 року позивач звернувся до державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Полтавської області і дізнався, що фактично пропустив строк прийняття спадщини, через що йому було з вказаних мотивів відмовлено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.03.2023. Але йому стало відомо, що його брат ОСОБА_2 прийняв спадщину і про це відкрита спадкова справа № 65/2019 від 17.07.2019. Вважає, що він пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин і суд повинен визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки починаючи з 2018 він доглядав за своєї непрацездатною дружиною ОСОБА_4 , яка після перенесеного інсульту потребувала постійної до себе сторонньої уваги та відновного лікування, вона часто погано почуває себе через вказану хворобу і похилий вік. Тому, вони з нею дуже багато часу проводимо турбуючись за її здоров`я і постійно звертаючись у медичні установи. Окрім того, у зв`язку з пандемією коронавірусу COVID-19, 11 березня 2020 року КМ України прийняв постанову №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», якою на всій території України було запроваджено карантин. Лише 04 травня 2020 року були внесені зміни до постанови КМ України від 11 березня 2020 року № 211 та пом`якшено карантинні обмеження, зокрема, з 11 травня 2020 року дозволялось діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів. При цьому Міністерство охорони здоров`я України через свій офіційний сайт роз`яснювало про необхідність навіть після 11 травня 2020 року не відвідувати громадських місць, перебувати вдома та вирішувати питання дистанційно. Позивач зазначає, оскільки він є особою похилого віку, відноситься до «групи ризику», то він дотримувався рекомендацій та вказівок медичних працівників та місцевої влади. Вказаний карантин триває і зараз і цю обставину він вважає поважною, оскільки вона не залежить від його волі. Оскільки, наведені ним перешкоди звернутись до нотаріуса були поважними, підтверджуються вони належними та допустимими у розумінні ЦПК України доказами, то, на його думку строк на звернення з заявою про прийняття спадщини може бути продовженим. Поновити строк для прийняття спадщини у інший спосіб, ніж в судовому порядку у нього можливості немає.
Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 22.05.2023 по справі відкрито провадження та призначено судове засідання в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 05.06.2023 по цивільній справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Представник позивача адвокат Гонтар В.М. в судовому засідання просив позовну заяву задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду цивільної справи повідомлений належним чином.
Третя особа державний нотаріус Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Сороколат І.М. в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду цивільної справи повідомлена належним чином, надіслала до суду заяву, відповідно до якої просить судове засідання провести без участі нотаріуса та винести рішення на розсуд суду.
Відзиву на позов, заяву та будь-яких клопотань до суду від відповідачів не надходило, у зв`язку з чим суд, відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причини або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі письмових матеріалів справи, оскільки відповідач був повідомлений належним чином про дату, час та місце слухання справи, він не повідомляв суд про причини неявки, ним не подано відзив, представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.
Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Як достовірно встановлено в судовому засіданні ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кременчуці Полтавської області, батьками якого є ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16.02.1953.
Згідно свідоцтва про укладання шлюбу серії НОМЕР_3 , видане відділом РАЦСу м. Кременчука Полтавської обл., ОСОБА_1 та ОСОБА_7 уклали шлюб 27.09.1975.
Як вбачається із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.03.2023 № 188/02-31 державним нотаріусом Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Полтавської області Сороколат І.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 на житловий будинок з господарськими будівлями АДРЕСА_2 , що належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В постанові зазначено, що розглянувши документи, подані ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 для оформлення спадкових прав та видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями АДРЕСА_2 , що належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після якої в Другій кременчуцькій державній нотаріальній конторі Полтавської області 17.07.2019 заведена спадкова справа № 65/2019, де є заява про прийняття спадщини від імені ОСОБА_2 . У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (син) в строк шести місяців з дня смерті не подав заяву про прийняття спадщини та не був зареєстрований разом з померлою за однією адресою на час відкриття спадщини, що підтверджується відміткою у паспорті, то відповідно до ч. 1 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії.
В позовній заяві позивач зазначає, що пропуск строку є поважним, у зв`язку із доглядом за своєю непрацездатною дружиною, що підтверджується доданими консультативними висновками.
Згідно консультативного висновку спеціаліста ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за попереднім діагнозом має ДЕ ІІІ ст змішаного ґенеза перенесеної ОНМК від 13.06.2018 в ЗМА.
Випискою № 4701/2704 від 04.09.2020 із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , знаходилася у стаціонарі в кардіологічному центрі з ліжками інтенсивної терапії КНМП «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» у період з 26.08.2020 по 14.09.2020 з повним діагнозом: ІХС, Стенокадія напруги ІІІ ФК (нестабільна, прогресуючий перебіг з 26.08). Атеросклероз аорти, вінцевих артерій. Гіпертонічна хвороба ІІІ ст., 3 ст., Р-4, СН ІІА ФК ІІІ, порушення ритму по типу суправентикулярної екстраситології, коротких пароксизмі суправентикулярної тахікардії ХМ ЕКГ (02.09.2020), ДЕ ІІІ змішаного ґенезу, залишкові явища перенесених ішемічних 09.07.2018, 15.06.2018 у вигляді стійкого пефалгічного, лікворно гепетензивного синдрому, астеноневротичного синдрому. В 2018 перенесла ГПМК.
Згідно виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 3286 видана ДУ «Національний інститут серцево-судинної хірургії ім. М.М. Амосова НАМНУ» щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , остання знаходилася в амбулаторно-поліклінічному закладі у період з 08.09.2020 по 11.09.2020 з визначеним діагнозом ІХС, стенокардія напруги ІІІ ФК, атеросклеротичні кард. Раз 50-70, стенд. ДХІ.
Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 962/345 від КНМП «ЦПМСД № 3» від 20.12.2018 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у період з 06.12.2018 по 10.12.2018 перебувала у стаціонарі Відділення відновного лікування та реабілітації пост2 з діагнозами: Дисцикуляторна енцефалопатія ІІст на тлі стеноза правої ЗМА. Наслідки ГПМК за ішемічним типом в правій потиличній області, множинні гліозні очаги лейкоареозів, переважно правої лобної долі. Супутній діагноз: ангіопатія стіківки. Шийно-грудний остеохондроз, кіфоз грудного відділу хребта.
Як вбачається із виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 1086/14 від15.06.2018 КНМП «ЦПМСД № 3» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонерка, у період з 04.06.2019 по 15.06.2019 перебувала у стаціонарі Відділення відновного лікування та реабілітації пост2 з діагнозами: Дисцикуляторна енцефалопатія ІІІ ст. Наслідки ГПМК в правій гемісфері з очагами множинного гліому в правій потиличній, лобній долі в базальних відділах мозку. Лівобічна пірамідна недостатність (VІ 2018р), цефалічний, вестибуло-атактичний синдром. Супутній діагноз: гіпертонічна хвороба ІІ ст., ангіопатія сітківки з явищами вираженого венозного повнокрів`я.
Як вбачається із виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 4668 від 18.07.2018 КНМП «Кременчуцька перша міська лікарня ім. О.Т. Богаєвського» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонерка, проходила лікування в стаціонарі за період з 06.07.2018 по 18.07.2018 основного захворювання: Дисцикуляторна енцефалопатія ІІІ ст. змішаного ґенезу. Повторно ГПМК (04.07.2018) за ішемічним типом в правій лоюній долі з лівобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, зоровими порушеннями, виразним вестибуло-атактичним синдромом на тлі ГПМК від 15.06.2018). Супутнє захворювання: ГХ ІІІ, 2 ст., Р-4, ангіоретинопатія судин сітківки обох очей.
Згідно копії виписки № 4317/2320 від 20.08.2020 із медичної карти стаціонарного хворого КНМП «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» в кардіологічному центрі з ліжками інтенсивної терапії у період з 05.08.2020 по 20.08.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонерка, проходила лікування основного та супутніх захворювань, а саме: ІХС, стенокардія напруги ІІІ ФК (нестабільна, прогресуючий перебіг з 01.08), атеросклероз аорти, вінцевих артерій. Гіпертонічна хвороба ІІІ ст, 3 ст., Р-4. СН ІІА ФК ІІІ зі збереженою систолічною функцією, ДЕ ІІІ змішаного типу. Залишкові явища перенесеного ГПМК (2018).
У виписці № 6443/6451 із медичної карти стаціонарного хворого КНМП «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» в серцево-судинному центрі у період з 29.10.2022 по 04.11.2022 знаходилася на лікування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонерка, з діагнозом ІХС, стенокардія напруги ІІ ФК. Атеросклероз аорти, вінцевих артерій. Гіпертонічна хвороба ІІІ ст., 3 ст., Р-4, Гіпертонічний криз (29.10.2022) неускладнений. Залишкові явища ГПМК (червень, липень 2018). ДЕ ІІІ змішаного ґенезу. СХІ ІІА ФК ІІ. Кістка правої долі. Гіпертонічна ангіопатія сітківки ока. Хвороба Паркінсона, ригідно-тремтлива форма правобічний гемітип.
Як вбачається із наданих позивачем копій консультативних висновків спеціаліста ПП ЛТД «АРНІКА ПЛЮС» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонерка, неодноразово зверталася з діагнозом (дисциркуляторна енцефалопатія ІІІ ст. змішаного ґенезу з наявним привентрикуляторного лейкоареза. Залишкові явища перенесеного ішемічного інсульту (червень, липень 2018) в басейні правої ЗМА з лівосторонньою пірамідною недостатністю, паркінсонізм ідеопатичний, правосторонній гемітип, , ригідно-тремтлива форма) для обстеження та призначення медикаментозного лікування у період з 23.08.2019 по 10.03.2021.
Згідно копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 , ОСОБА_1 має особовий рахунок № НОМЕР_4 , пенсія за віком.
Як вбачається із посвідчення серії НОМЕР_5 ОСОБА_8 є пенсіонером, має пенсію за вислугою років.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини.
Частина 1 статті 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
В ст. 1261 ЦК України зазначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1, 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України).
Згідно з ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Стала практика ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 7 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22 січня 2009 року, "Трегубенко проти України" від 2 листопада 2004 року, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23 січня 2014 року) свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Стаття 1 Першого протоколу гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і для оцінки додержання "справедливого балансу" в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за якими майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується.
Виходячи з вище викладеного, суд робить висновок, що прийняття спадщини за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцевою дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.
Отже, прийняття спадщини як за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Позивач просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, посилаючи на поважні причини пропуску шестимісячного терміну.
Суд, дослідивши в судовому засіданні надані позивачем докази, встановив, що починаючи з 2018 року дружина позивача ОСОБА_4 дійсно хворіла та потребувала постійного догляду за собою з боку чоловіка. Вона періодично знаходилася на амбулаторному лікуванні та згідно висновків спеціаліста їй було необхідно вдома дотримуватися вказаних рекомендацій та назначеного медикаментозного лікування. Наведені представником позивача причини пропуску строку для прийняття спадщини, наявність іншого спадкоємця ближчого ступеня споріднення (батька позивачки), догляд за дружиною, на думку суду, у своїй сукупності є поважними, не оспорюються відповідачем, підтверджуються наявними в справі доказами, а тому наявні всі підстави для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .
Таким чином, з`ясувавши всі обставини справи, суд вважає наявність підстав, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, встановленими, що не суперечить закону та не порушує законних прав, свобод чи інтересів інших осіб, тому позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 1216-1223, 1268-1272 ЦК України, ст. 2-4, 12, 19, 23, 76-89, 141, 200, 258-268 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги представника позивача адвоката Гонтара Валерія Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Друга Кременчуцька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто Крюківським районним судом м. Кременчука Полтавської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Маханьков О.В.