Справа № 361/5138/20
Провадження № 2/361/201/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Лелеки В.А.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Комунальне некомерційне підприємство "Багатопрофільна клінічна лікарня" Броварської районної ради та Броварської міської ради Київської області, Броварський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року позивач звернулась до суду із позовом до Требухівської сільської ради Броварського району Київської області, в якому просила визнати, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропущений ОСОБА_3 з поважних причин і визначити їй додатковий строк в один місяць з дня набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її двоюрідного дядька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свій позов обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в Броварській центральній районній лікарні настала смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на час смерті фактично останній рік перед своєю смертю постійно проживав в своєму приватному будинку АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, зокрема на зазначений житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку площею 0,1421га кадастровий №:01:055:0126, на якій він розташований. Цим спадковим майном і оригіналами документів на нього та іншими речами і документами ОСОБА_7 , заволодів незаконно, грубо порушивши публічний порядок, ОСОБА_6 шляхом введення в оману державні органи та особисто голову Требухівської сільської ради ОСОБА_8 про родинні відносини з спадкодавцем і належність йому нерухомого спадкового майна та приховування від родичів ОСОБА_7 факту його смерті. В подальшому також обманним шляхом, без заведення спадкової справи і без повідомлення приватного нотаріуса про смерть ОСОБА_7 ОСОБА_6 незаконно реалізував спадкове нерухоме майно ОСОБА_4 .

Позивачу, з огляду на різні об`єктивні перешкоди, зокрема вихід заміж і народження дітей, припинення ОСОБА_7 спілкування з її батьком ОСОБА_9 ще весною 2010 року (батько ІНФОРМАЦІЯ_3 помер), відсутність у неї відомостей про мобільні засоби зв`язку ОСОБА_7 і його батька та двоюрідного діда позивача ОСОБА_10 , про точну адресу проживання спадкодавця, а також з огляду на шахрайські дії третьої особи-2, стало відомо про передчасну смерть її двоюрідного дядька лише 12.02.2018 року від матері третьої особи-1 за даним позовом і рідної сестри спадкодавця ОСОБА_11 ОСОБА_12 , як і про те, що ОСОБА_5 доводиться їй двоюрідною тіткою.

Наступного дня, 13.02.2018 року позивачем до 15-ї Київської державної нотаріальної контори було подано заяву про прийняття спадщини і за нею заведена спадкова справа №164/2018. З витягу нотаріуса з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть їй стало відомо, що помер ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 в лікарні. Також їй стало відомо, що заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_7 не залишив.

19.03.2018 року державний нотаріус Мазур О.Ю, відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину по закону через відсутність у неї всіх необхідних документів на підтвердження факту родинних відносин з ОСОБА_7 , через пропуск строку на прийняття спадщини та через наявність реєстрації права власності на спадкове нерухоме майно за іншою особою.

В силу різних причин, зокрема через передчасну смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 її батька, а невдовзі після нього 08.12.2010 року і її баби ОСОБА_13 , - рідної тітки ОСОБА_7 , втрату і відсутність всіх визначених законом допустимими доказами документів, більше двох років їй знадобилось для встановлення родинних відносин з спадкодавцем як з двоюрідним дядьком. Рішення від 31.01.2020 року Деснянського районного суду м. Києва у цивільній справі №754/1954/19 за її заявою, яким встановлено юридичний факт її родинних відносин з двоюрідним дідом ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , і з його сином, її двоюрідним дядьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з відміткою, що воно набрало законної сили 05.03.2020 року, з огляду на встановлений урядом України з 16.03.2020 року карантин через поширення хвороби СОVID-19, нею отримано лише 24.06.2020 року.

Оскільки факти родинних відносин позивача з двоюрідним дядьком ОСОБА_7 і його смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також смерті інших їхніх з спадкодавцем близьких родичів, її народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , зміни прізвища після одруження встановлені щодо неї і ОСОБА_7 рішенням суду від 31.01.2020 року у цивільній справі №754/1954/19, що набрало законної сили, ці факти не потребують доведення.

В отриманій нею постанові нотаріуса від 19.03.2018р. зазначається, що для отримання свідоцтва про право на спадщину їй необхідно, крім встановлення факту родинних відносин, в судовому порядку продовжити строки для прийняття спадщини, та подати заяву особисто або належним чином оформлену про прийняття спадщини в межах строку, встановленого судом.

Отже, без рішення суду про встановлення юридичного факту її родинних відносини з двоюрідним дядькою ОСОБА_7 , їй не можна було розраховувати на отримання відповідей щодо спадкового майна від відповідача-1. Лише після зазначеного рішення, їй вдалось отримати від Відповідача-1 інформацію про останні роки життя ОСОБА_7 у спадковому будинку разом з третьою особою-2 і обман останнім голови Требухівської сільської ради ОСОБА_8 про належність йому спадкового будинку під час їх спілкування 15.03.2016 року.

Просить суд визнати поважною причину пропуску нею встановленого законом строку для подач заяви про прийняття спадщини, т.я. через одруження і народження у неї дітей, припинення ОСОБА_7 спілкування з її батьком та бабою весною 2010 року незадовго до їх смерті відповідно 29.05.2010 року та 09.12.2010 року, відсутність відомостей про точне місце проживання ОСОБА_7 , відсутність повного переліку документів, що безспірно підтверджували її та спадкодавця родинні відносини, шахрайські дії третьої особи-2 відносно своїх та спадкодавця родинних відносин і належність йому спадкового майна, приховання інформації про смерть ОСОБА_7 від його родичів, 33 річний вік на час смерті спадкодавця і наявність у нього рідних першої та другої черги спадкування, є тими поважними причинами, які об`єктивно перешкоджали їй, як спадкоємцю третьої черги спадкування по праву представлення можливості подати в передбачений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7

03 серпня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. дана позовна заява була залишена без руху та надано час для усунення недоліків.

05 серпня 2020 року недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду були усунуті.

07 серпня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньовою Т.В. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 18 вересня 2020 року.

03 вересня 2020 року до суду надійшли пояснення Броварського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в яких зазначається, що 15.03.2016 Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та складено актовий запис за № 264 на підставі лікарського свідоцтва про смерть за № 87 від 15.03.2016 року, виданого Броварським районним відділенням Київського обласного бюро судово-медичної експертизи за заявою ОСОБА_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , при пред`явленні паспорта НОМЕР_1 виданого Дніпровським РВ ГУ ДМС України в місті Києві 06.07.2013 року.

Заявнику ОСОБА_6 15.03.2016 видано свідоцтво про смерть НОМЕР_2 та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання серії АМЕ № 803608.

Одночасно, перший примірник актового запису про смерть ОСОБА_7 за № 264 від 15.03.2016 року на підставі ухвали Дніпровського районного суду м.Києва від 28.09.2018 року (справа № 755/13297/17, 1кс/755/5245/18) про тимчасовий доступ до документів, 15.10.2018 вилучений Київською місцевою прокуратурою № 4 для проведення прочеркознавчої експертизи.

Також, просять проводити розгляд справи без участі представника відділу.

16 вересня 2020 року до суду надійшов відзив від Требухівської сільської ради Броварського району Київської області, в якому зазначено, що Требухівська сільська рада визнає позовну заяву ОСОБА_3 про визнання поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, та вона відповідає дійсним обставинам обману і введення в оману голови сільради ОСОБА_8 третьою особою ОСОБА_6 під час особистого їх спілкування 15.03.2016 року біля будинку сільської ради недалеко від будинку ОСОБА_7 , коли ОСОБА_14 ствердив, що будинок по АДРЕСА_1 належить йому, а не ОСОБА_7 , і стверджував, що допомоги сільради у похованні ОСОБА_7 , який помер напередодні у лікарні, не потребує.

22 вересня 2020 року суд отримав аналогічний відзив від Требухівської сільської ради Броварського району Київської області.

12 листопада 2020 року до суду надійшли письмові пояснення Комунального некомерційного підприємства ?Броварська багатопрофільна клінічна лікарня? Броварської районної ради Київської області та Броварської міської ради Київської області, в яких зазначається, що ОСОБА_15 , віком 33 роки, 12 березня 2016 року о 16 год. 07 хв. був доставлений КШД в приймальне відділення та госпіталізований у відділення анестезіології та інтенсивної терапії № 2 Броварської центральної районної лікарні.

У відповідності до вимог чинного законодавства про факт доставлення ОСОБА_7 до лікарні було невідкладно проінформовано Броварський міськвідділ міліції.

Розтин тіла ОСОБА_7 в патологоанатомічному відділенні Броварської центральної районної лікарні не проводився, відповідно лікарське свідоцтво про смерть лікарня не оформляла та не надавала.

На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи № 1235 від 09 грудня 2020 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали цивільної справи передані на розгляд судді ОСОБА_16 , у зв`язку із звільненням у відставку судді ОСОБА_17 01 грудня 2020 року.

Відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями від 09 грудня 2020 року вказана справа передана судді Радзівіл А.Г.

11 грудня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 10 березня 2021 року.

28 грудня 2020 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов лист від Київської місцевої прокуратури № 4, в якому Київська місцева прокуратура № 4 вважає за необхідне повідомити наступне.

Київською місцевою прокуратурою № 4 здійснювалось процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0008502 від 19.06.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході проведеного досудового розслідування встановлено, що у вересні 2016, ОСОБА_6 , використовуючи довіреність на власне ім`я від ОСОБА_7 , що посвідчена 26.02.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою С.В., уклав договори купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 , житлового будинку та земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належали ОСОБА_7 .

Зазначені договори посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гавриловою О.В.

В результаті вказаних дій право власності на квартиру, житловий будинок та земельну ділянку перейшло до ОСОБА_4 .

Разом з тим, подальшим досудовим розслідуванням встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в приміщенні Броварської центральної районної лікарні Отрош Я.Я. помер.

Таким чином, в силу положень п. 6 ч.1 ст. 248 ЦК України довіреність, що видана ним ОСОБА_6 припинила свою дію.

В подальшому, 20.07.2017 року у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчук С.П. відбулася спроба перепродажу квартири АДРЕСА_3 , проте угода не була укладена завдяки втручанню співробітників поліції.

Ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва на квартиру АДРЕСА_3 , житловий будинок та земельну ділянку, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 накладено арешт.

Ухвали про накладення арешту на майно ні до Апеляційного, ні до Дніпровського районного суду м. Києва жодного разу не оскаржувались.

За результатами проведеного досудового розслідування відносно ОСОБА_6 складено та затверджено обвинувальний акт за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, який скеровано до суду.

Крім того встановлено, що до П`ятнадцятої київської нотаріальної контори надійшли заяви ОСОБА_3 про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилась від померлого ОСОБА_7 , а саме квартири АДРЕСА_3 ; земельної ділянки, площею 0,1421 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:055:0126; житлового будинку АДРЕСА_1 .

За результатами розгляду заяви ОСОБА_3 державним нотаріусом П`ятнадцятої київської нотаріальної контори Мазур О.Ю. заведена спадкова справа № 164/2018 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 .

В подальшому, 19.03.2018 року державним нотаріусом П`ятнадцятої київської нотаріальної контори Мазур О.Ю. винесено постанову про відмову ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_3 ; земельну ділянку, площею 0,1421 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:055:0126; житловий будинок АДРЕСА_1 , після смерті її двоюрідного дядька - ОСОБА_7 .

Рішення державного нотаріуса Мазур О.Ю. мотивоване тим, що ОСОБА_3 пропущено встановлений чинним законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 двоюрідного дядька ОСОБА_7 , оскільки вона постійно з ним не проживала на день його смерті, а тому є такою, що не прийняла спадщину, в тому числі до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні відносини ОСОБА_3 із померлим ОСОБА_7 .

Не погоджуючись з постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської нотаріальної контори Мазур О.Ю., ОСОБА_3 до Дніпровського районного суду міста Києва до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_5 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві подано позовну заяву про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 04.09.2018 у справі №755/4960/18 позов ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволено.

Вказаним рішенням встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , а саме те, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є двоюрідним дядьком.

Крім того, ОСОБА_3 визначено додатковий строк для подання нею заяви для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_7 , тривалістю в один місяць, починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Разом з тим, постановою Київського апеляційного суду від 15.01.2019 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.09.2018 у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи - ОСОБА_5 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 19.04.2019 відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Київського апеляційного суду від 15.01.2019 та одночасно відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 15.01.2019.

Водночас, ОСОБА_3 , прекрасно усвідомлюючи та знаючи про наявність на розгляді Київського апеляційного суду цивільної справи № 755/4960/18, а в подальшому постанови Київського апеляційного суду від 15.01.2019 також звернулась із заявою в порядку окремого провадження з тих самих питань до Деснянського районного суду міста Києва.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12.02.2019 відкрито провадження у справі № 754/1954/19 за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи ОСОБА_5 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 03.02.2020 у справі №754/1954/19 заяву ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин задоволено.

Враховуючи висновки суду, викладені в постанові Київського апеляційного суду від 15.01.2019 року щодо заявлених позовних вимог в частині визнання поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 з боку позивача ( ОСОБА_3 ) та надання останній додаткового строку для подання вказаної заяви, то суд зазначив, зокрема, наступне.

13 лютого 2018 року позивач звернулася до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 .

19 березня 2018 року позивач звернулася до вказаної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7 .

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 19 березня 2018 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її двоюрідного дядька - ОСОБА_7 , оскільки позивач пропустила встановлений чинним законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, в тому числі, до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні відносини спадкоємиці із померлим, а також документів, що підтверджують встановлення факту проживання спадкоємиці зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Крім того, за результатами пошуку інформації станом на 19 березня 2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01 січня 2013 року, спадкове майно - квартира АДРЕСА_3 , земельна ділянка, площею 0,1421 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:055:0126, та житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстровані за іншою особою.

У зв`язку із цим, 30 березня 2018 року ОСОБА_3 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із названим позовом.

Разом з тим, на обгрунтування позовних вимог в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зазначає, що перестала підтримувати тісні родинні стосунки з ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , починаючи з 2010 року, після смерті свого батька - ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , у зв`язку з чим їй не були відомі обставини їхнього життя та також факту смерті, як ОСОБА_10 так і ОСОБА_7 .

При цьому таке спілкування було припинено за ініціативою ОСОБА_10 так і ОСОБА_7 .

Про дані факти їй стало відомо на початку 2018 року від матері доньки ОСОБА_10 - ОСОБА_5 , а саме: від ОСОБА_12 .

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відтак, на переконання апеляційного суду, факт необізнаності позивача про смерть спадкодавця, відчуження частини майна стороннім, як зазначено позивачем, особам та відсутність доказів на підтвердження родинних зв`язків, не доводить існування поважних, об`єктивних та непереборних обставин, які б зумовили пропуск ОСОБА_3 строку для прийняття спадщини протягом всього шестимісячного строку, визначеного законом.

Будь-яких належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, у відповідності до положень ст. 77-80 ЦПК України матеріали справи не містять і такі не надані апелянтом суду другої інстанції.

Таким чином, враховуючи вказане судове рішення спадкоємці за законом та заповітом у померлого ОСОБА_7 відсутні, у зв`язку з чим Київська місцева прокуратура №4 звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва з позовною заявою в інтересах держави в особі Київської міської ради, Тиебухівської сільської ради Броварського району Київської області до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації та визнання спадщини після ОСОБА_7 відумерлою, а саме: квартири АДРЕСА_3 , житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,1421 га, кадастровий номер: :01:055:0126, на якій розташований вказаний житловий будинок. На даний час рішення у справі № 755/8248/20 не прийнято.

Знаючи про наявність судових рішень, які суперечать одне одному, ОСОБА_3 вкотре звернулась до суду з тих самих питань. (справа № 361/5138/20).

Таким чином, на даний час відбувається спроба заволодіння майном шляхом вступу у спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_7 , в тому числі через відповідні судові рішення. На підставі викладеного, просять суд врахувати вказані факти та судові рішення під час вирішення справи по суті.

05 січня 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов повтороно лист від Київської місцевої прокуратури № 4 аналогічний попередньому.

25 березня 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов лист від Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, в якому вона посилається на ті ж самі обсавити викладені у листі Київської місцевої прокуратури №4.

26 травня 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача від Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області, оскільки Требухівська сільська рада Броварського району Київської області була приєднана до Броварської міської ради Київської області, після чого Броварська міська рада Броварського району Київської області є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Требухівської сільської ради Київської області.

07 червня 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області, ОСОБА_4 виключено від участі в справі як третю особу та залучено як співвідповідача. Замінено відповідача у справі Требухівську сільську раду Броварського району Київської області на Броварську міську раду Броварського району Київської області.

12 липня 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

21 квітня 2023 року до суду надійшов виступ у дебатах від представника відповідача ОСОБА_4 , в якому він зазначає, що факт необізнаності позивача про смерть спадкодавця, відчуження частини майна стороннім особам та відсутність доказів на підтвердження родинних зв`язків, не доводить існування поважних, об`єктивних та непереборних обставин, які б зумовили пропуск ОСОБА_3 строку для прийняття спадщини протягом всього шестимісячного строку, визначеного законом.

Суд має враховувати тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. У справі встановлено, що ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , а позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийнятгя спадщини у 2018 році.

Враховуючи ту обставину, що предметом розгляду спору є визнання судом поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, а наведені позивачкою факти не доводять існування поважних, об`єктивних та непереборних обставин, які б зумовили поважним пропуск нею строку для подання заяви про прийняття спадщини - в задоволенні позову слід відмовити.

В судове засідання, будучи належним чином повідомленим, позивач не з`явилась, представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити, пояснення надав аналогічно викладеним у позовній заяві.

Представник Броварської міського ради Броварського району Київської області, будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилась, подала заяву, в якій просила проводити розгляд справи у їх відсутність.

Співвідповідач ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, його представник подав письмове обґрунтування позиції відповідача ОСОБА_4 , в якій він проти позову заперечує та просить відмовити в задоволенні позову. В судовому засідані підтримав зазначене письмово та надав відповідні пояснення.

Третя особа ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленою в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, відзив, заперечення чи пояснення на позовну заяву не подала.

Третя особа ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив, заперечення чи пояснення на позовну заяву не подав.

Представник Комунального некомерційного підприємства "Багатопрофільна клінічна лікарня" Броварської районної ради та Броварської міської ради Київської області, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Представник Броварського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області, будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилась, подала лист, в якому просила проводити розгляд справи у їх відсутність.

Представник П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, вислухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких судвстановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обстав справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів, 3) показаннями свідків.

Відповідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд неможе збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконання обов"язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судом встановлено, що позивач у справі зверталась до судів із позовами про встановлення факту родинних відносин (справа № 754/1954/19), рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 31 січня 2020 року заяву про встановлення факту родинних відносин - задоволено, встановлено факт родинних відносин, що ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер16 ІНФОРМАЦІЯ_9 , є двоюрідним дідом ОСОБА_3 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідним дядьком ОСОБА_3 . (а.с. 9-11)

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 о 16 год. 07 хв. був дставлений КШД в приймальне відділення та госпіталізований у відділення анестезіології та інтенсивної терапії № 2 Броварської центральної районної лікарні. (а.с. 71)

ІНФОРМАЦІЯ_2 в Броварській центральній районній лікарні настала смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть сформованогно 01 липня 2020 року зазначається, що ОСОБА_15 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що 15 березня 2016 року зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 264. (а.с. 7)

13 лютого 2018 року згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, відбулась реєстрація спадкової справи № 164/2018 року П"ятнадцятою Киїївською державною нотаріальною конторою щодо майна померлого ОСОБА_15 . (а.с. 8)

04 вересня 2018 року рішенням Дніпровського районного суду м.Київ у цивільній справі за № 755/4960/18 за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_5 , Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про встановлення факту родинних відносин та визначення строку для подання заяви на прийняття спадщини було задоволено.

15 січня 2019 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу Київської міської ради задоволено частково. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_5 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 14.04.2021 касаційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Київського апеляційного суду від 15.01.2019 залишено без задоволення, Постанову Київського апеляційного суду від 15.01.2019 року залишено без змін.

Судами при розгляді вказаної справи за № 755/4960/18 вставнолено, що ІНФОРМАЦІЯ_11 народилася ОСОБА_19 , батьками якої ОСОБА_9 та ОСОБА_9 .

Батьками ОСОБА_9 були ОСОБА_20 та ОСОБА_13 , що підтверджується його свідоцтвом про народження.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, сформованого 13 лютого 2018 року, 20 травня 1954 року між ОСОБА_20 та ОСОБА_21 укладено шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу - " ОСОБА_22 ".

ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_8 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

За даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, сформованого 13 лютого 2018 року, ОСОБА_23 народилася ІНФОРМАЦІЯ_12 у селі Нехаївка Коропського району Чернігівської області, а померла ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Згідно з архівною довідкою від 06 квітня 2018 року, виданою Державним архівом Чернігівської області, ІНФОРМАЦІЯ_14 народився ОСОБА_10 , батьками якого записані - ОСОБА_24 та ОСОБА_25 , місце постійного проживання батьків: село Нехаївка Коропського району Чернігівської області.

Як вбачається з відомостей Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, сформованого 13 лютого 2018 року, ОСОБА_10 мав сина ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_15 , матір`ю якого записана - ОСОБА_26 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, встановлено, що ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , а ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Свідок ОСОБА_12 пояснила суду, що є матір`ю ОСОБА_5 , яка в свою чергу є донькою померлого - ОСОБА_10 .

Донька спілкувалася з батьком лише в телефонному режимі, оскільки його друга дружина була проти їх спілкування.

ОСОБА_5 має захворювання та лікується в Америці, у зв`язку з чим рідко приїздить до України, Київ відвідує раз на рік, самостійно пересуватися не може, має першу групу інвалідності.

У січні 2018 року вона зателефонувала та повідомила, що її батько - ОСОБА_10 помер, про що їй стало відомо від подруги.

Вона попросила зв`язатися із його племінником - ОСОБА_9 , але той також помер.Їй на той час, було відомо про наявність двох племінниць ОСОБА_10 , одна з яких їх є позивачем. Донька попросила, щоб спадкове майно перейшло саме до позивача.

Зазначила, що особисто ОСОБА_3 не знала, а її батька - ОСОБА_9 знала близько п`ятнадцяти років тому, коли йому було шістнадцять років.

Свідок ОСОБА_9 пояснила суду, що позивач є її донькою, а померлий ОСОБА_10 - дядьком її померлого чоловіка ОСОБА_9 . Померлий ОСОБА_10 мав сина - ОСОБА_7 .

Зазначила, що її чоловік та ОСОБА_10 постійно спілкувалися, останній приходив до них у гості, вони часто їздили до нього у м. Требухів, він та його син були на весіллі її та її чоловіка дітей.

Коли ж її чоловік помер, вони перестали спілкуватися з нею та навіть не прийшли до чоловіка на поховання. При цьому, позивач телефонувала їй та повідомляла про смерть батька.

Зазначила, що мати її чоловіка - ОСОБА_13 та ОСОБА_10 були рідним братом та сестрою.

ОСОБА_13 постійно проживала у м. Требухів. ОСОБА_10 розповідав, що його син ОСОБА_7 , навчався в інтернаті.

Щодо особистого життя ОСОБА_10 зазначила, що з його першою дружиною з чоловіком ніхто не знайомив, проте вони знали про її існування та про те, що у нього від даного шлюбу є донька.

Про смерть ОСОБА_10 та ОСОБА_7 вона дізналася від позивача весною 2018 року.

Свідок ОСОБА_27 пояснила суду, що позивач є її рідною сестрою. ЇЇ батько ОСОБА_9 мав дядька ОСОБА_10 який, в свою чергу, мав син ОСОБА_7 . Баба ОСОБА_23 та ОСОБА_10 були рідним братом та сестрою.

Востаннє вона бачила ОСОБА_10 та ОСОБА_7 у 2003 році, коли приїздила у с.Требухів та знайомила їх із своїм сином. Крім того, вона бачила їх також на весіллі своєї сестри.

У 2010 році, коли помер їх з позивачем батько, вона зателефонувала ОСОБА_7 , який зазначив, що вони з батьком не зможуть приїхати на поховання, оскільки у його матері проблеми зі здоров`ям.

ОСОБА_5 особисто не знає, проте їй відомо, що вона є донькою ОСОБА_10 та він показував її фото. ОСОБА_7 є сином ОСОБА_10 від другого шлюбу.

Крім того, зазначила, що наскільки їй відомо, ОСОБА_5 не претендує на спадщину після смерті ОСОБА_7 . Вона також не претендує на цю спадщину.

Позивач звернулася 13 лютого 2018 року до П`ятнадцятої Київської державі нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 , а 19 березня 2018 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7 .

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державі- нотаріальної контори від 19 березня 2018 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її двоюрідного дядька ОСОБА_7 , оскільки вона пропустила встановлений законодавство шестимісячний строк для прийняття спадщини, в тому числі, до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні відносні спадкоємиці із померлим, а також документів, що підтверджують встановлені факту проживання спадкоємиці зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`ять років до часу відкриття спадщини.

За результатами пошуку інформації станом на 19 березня 2018 рої в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01 січня 2013 року, спадкове майно: квартира АДРЕСА_3 ; земельна ділянка, площею 0,1421 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:055:0126; житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстровані за іншою особою.

Спірне майно спадкодавця належить на праві власності ОСОБА_4 .

Київською місцевою прокуратурою № 4 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру судових розслідувань за № 0008502 від 19 червня 2017 року.

У межах зазначеного кримінального провадження встановлено, що 14 березня 1016 року на спецлінію 102 надійшло повідомлення лікаря реанімаційного відділення Броварської центральної районної лікарні про те, що 14 березня 2016 року о 12 годині 25 хвилин в приміщенні лікарні, розташованоїза адресою:м.Київ, вул. Шевченко, 14, помер ОСОБА_7 , 1982 року народження, ареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Дозвіл на видачу тіла ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , у стаціонарному відділені Броварської ЦРЛ, видано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_16 .

ОСОБА_6 , 08 вересня 2016 року, використовуючи довіреність на власне ім`я від ОСОБА_7 , посвідчену 26 лютого 2016 року приватним нотаріусом київського міського нотаріального округу Івановою С. В., уклав договір упівлі - продажу квартири АДРЕСА_3 та приватного будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , що належали ОСОБА_7 .

У постанові від 14 квітня 2021 року Верховний Суд зазначає, що згідно з пунктом 4 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Установивши, що до участі у справі як відповідач не залучений ОСОБА_4 , суд апеляційної інстанції, відповідно до частини четвертої статті 367 ЦПК України, дійшов правильного висновку щодо виходу за межі вимог апеляційної скарги та скасував рішення місцевого суду у повному обсязі.

Колегія суддів зазначила, що скасовуючи рішення суду першої інстанції у повному обсязі та ухвалюючи нове рішення у справі, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем неправильно визначено суб`єктний склад учасників справи, що унеможливило розгляд справи по суті, а суд апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду позбавлений процесуальної можливості здійснювати заміну неналежного відповідача належним відповідачем.

Одночасно колегія суддів Верховного Суду зазначили, що суд апеляційної інстанції правильно застосував норми матеріального права та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. При вирішенні справи суд правильно визначив характер правовідносин між сторонами, вірно застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом цієї норми, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За загальними нормами про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Норми частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18).

Верховний Суд у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) дійшов висновку, що брак спілкування позивача із спадкодавцем унаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність причин пропуску зазначеного строку.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18.

Звертаючись до суду із заявою про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, позивачка як на підставу поважності причин пропуску строку для звернення до нотаріуса посилалася на її думку об"ктивні перешкоди, зокрема вихід заміж, народження дітей, припинення ОСОБА_7 спілкування з її батьком ОСОБА_9 ще весною 2010 року, відсутність у неї відомотей про мобільні засобми звязку ОСОБА_7 і його батька та її двоюрідного діда ОСОБА_10 , про точну адресу проживання спадкодавця.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилалася позивач як об"єктивні перешкоди для вчинення необхідних дій для прийняття спадщини, не є поважними (пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій) причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а будь яких достатніх, допустимих, достовірних доказів суду не надано, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 76 - 80, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволені позову ОСОБА_3 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Комунальне некомерційне підприємство "Багатопрофільна клінічна лікарня" Броварської районної ради та Броварської міської ради Київської області, Броварський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті двоюрідного дядька ОСОБА_7 , - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.