Справа № 643/2845/23
Провадження № 2/643/1115/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Майстренко О.М. , за участю секретаря судового засідання -Риндіч О.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради , третя особа - ПН ХМНО Свергунова Вікторія Андріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, суд, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , про що складено актовий запис про смерть №15497. Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині у нього немає, єдиним спадкоємцем після його смерті є позивач.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , склав заповіт на ім`я позивача , а саме на ОСОБА_3 , на все соє майно , де б воно не знаходилося та з чого воно б не складалося.

22 жовтня 2015 року позивач змінив прізвище на ОСОБА_4 , про що складено відповідний запис №90 від 22.10.2015 року.

У встановлений законом строк після його смерті позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки на цей час в країні був карантин , у зв`язку з хворобою Ковід -19,потім у зв`язку з введенням на території України воєнного стану з 05:30 год. 24.02.2022 року, Харківська територіальна громада входить до переліку територій, на яких ведуться бойові дії з 24.02.2022 року по теперішній час. Позивач звернувся до нотаріуса для отримання консультації з приводу подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого та нотаріусом йому було рекомендовано звернутись до суду .Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини було пропущено з поважних причин, а саме через карантин та введений в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнний стан, тому у нього виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. За таких обставин позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просить справу розглядати за його відсутності , просить позов задовольнити у повному обсязі, позивач не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, причини неявки не повідомив.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, була повідомлена про дату, час та місце судового засідання, причини неявки не повідомила.

Згідно до положення ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З огляду на викладене, враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, доказів про поважність неявки до суду не надав, також не подав відзив на позовну заяву та позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи тому у відповідності з вимогами ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, постановивши по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, та дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно 21.01.2023 року повторно Салтівським відділом державної РАЦС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції , актовий запис про смерть №15497.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , склав заповіт посвідчений ПН ХМНО Свергуновою В.А. , реєстровий № 2374 , на ім`я позивача , а саме на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на все соє майно , де б воно не знаходилося та з чого воно б не складалося.

22 жовтня 2015 року позивач ОСОБА_5 змінив прізвище на « ОСОБА_4 » , що підтверджуєтеся свідоцтвом про зміну імені серія НОМЕР_2 , виданого Московським відділом державної РАЦС Харківського міського управління юстиції , актовий запис 90.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст. ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач з наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, востаннє Указом Президента України №573/2022від 12.08.2022 з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07 лютого 2023 року № 2915-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які свідчать про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного,керуючись12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220-1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради , третя особа - ПН ХМНО Свергунова Вікторія Андріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити рішення суду в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Майстренко О.М.