Справа №760/6242/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді - Букіної О.М.,

при секретарі - Щепановій І.І.,

за участі: представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника третьої особи - ОСОБА_8.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Дев`ята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_4 , позивач) звернувся до суду із позовом до Київської міської ради (далі - КМР, відповідач), треті особи: Дев`ята київська державна нотаріальна контора (далі - третя особа-1), ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 , третя особа-2), у якому просив суд:

-встановити факт спільного проживання однією сім`єю позивача з ОСОБА_5 (далі - ОСОБА_5 , спадкодавець), не менше п`яти років до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-визнати за позивачем право на спадкування за законом, як спадкоємця четвертої черги після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-визнати за позивачем право власності на частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивує тим, що він є рідним сином ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказує, що після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на його майно, а саме: квартири за адресою: АДРЕСА_1 , а спадкоємцями останнього були позивач, як син, та ОСОБА_5 , як дружина.

Зазначає, що у травні 2007 року позивач та ОСОБА_5 успадкували після смерті по частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилається, що після смерті ОСОБА_6 його дружина ОСОБА_5 мала важкий психоемоційний стан, потребувала сторонньої допомоги та догляду, а тому позивач з 2007 року надавав їй матеріальну та фізичну допомогу, а також почав проживати із нею однією сім`єю.

Стверджує, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та до її майна відкрилася спадщина.

Вказує, що єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 окрім позивача був син померлої ОСОБА_7 , який із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач вважає, що він є спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 , оскільки проживав із нею однією сім`єю та прийняв спадщину у силу закону, як особа яка проживала із спадкодавцем станом на день смерті.

Проте, отримати свідоцтво про право на спадщину не може, оскільки відсутні документи, які підтверджують факт спільного проживання із спадкодавцем.

Враховуючи викладене вище, просив суд позов задовольнити.

20.03.2023 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22.03.2023 у справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у підготовчому засіданні.

12.05.2023 на запит суду було отримано копію спадкової справи заведену після смерті ОСОБА_6 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15.05.2023 у справі було закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

28.07.202 на запит суду було отримано копію спадкової справи заведену після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва яка занесена протоколу судового засідання від 18.09.2023, було залучено до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21.11.2023 було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про об`єднання цивільних справ у одне провадження.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник третьої особи-2 у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки у судове засідання не повідомив.

Представник третьої особи-1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за відсутності представника третьої особи-1.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності представника відповідача та представника третьої особи-1, оскільки їх неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_5 (а.с. 12).

11.03.2021 приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишовою Оленою Анатоліївною було заведено спадкову справу № 37/2021 до майна померлої ОСОБА_5 (а.с. 79-95).

Особою, яка звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 є ОСОБА_3 (а.с. 81).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з положеннями ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення.

За приписами ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верхового суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відтак, належним відповідачем у дані справі є інший спадкоємець - ОСОБА_3 , а не Київська міська рада.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

За змістом наведеної норми процесуального права, з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє в задоволенні позову.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13 березня 2019 року у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27 березня 2019 року у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63)).

У пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 червня 2020 року у справі № 635/7642/16-ц (провадження № 61-42670св18) вказано, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 39)).

Враховуючи встановлені у справі обставини та наведені вище норми права, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити у зв`язку з неналежним суб`єктним складом відповідачів.

На підставі ст.ст. 328, 1218, 1223, 1260, 1270 ЦК України, ст.ст.12, 13, 48, 51, 76, 81, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Дев`ята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності в порядку спадкування за законом, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 27.12.2023.

Суддя: О.М. Букіна