Справа №932/6164/23
Провадження №2/932/1730/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Овчиннікова О.С. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни, треті особи: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Войтовське», ОСОБА_2 про визнання незаконними дії,

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни, треті особи: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Войтовське», ОСОБА_2 про визнання незаконними дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

У позовній заяві якому просила: 1. Визнати незаконними дії приватного нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни щодо вчиненні 10 березня 2023 року нотаріальної дії за реєстраційним номером 30, а саме: засвідчення вірності копії документу - протоколу загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Войтовське» за № 4/1 від 27 січня 2022 року. 2) Скасувати вчинену нотаріальну дію щодо засвідчення вірності копії документу - протоколу загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Войтовське» за № 4/1 від 27 січня 2022 року, посвідченої приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою Владиславою Юріївною, зареєстрованої в реєстрі за № 30 від 10 березня 2023 року. 3) Стягнути з приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем в позовній заяві у якості відповідача зазначено приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни, але в позовній заяві не обґрунтовано в чому саме безпосередня заінтересованість приватного нотаріуса, та його заінтересованість у результатах вирішення справи судом і реалізації ухваленого в ній рішення.

Враховуючи обсяг процесуальних прав та обов`язків, визначених статями 4, 43 та 49 ЦПК України, учасниками спірного матеріального правовідношення, є сторони. Ознаками сторін, які відрізняють їх від інших осіб, які беруть участь у справі є те, що між ними виник спір про право, який вирішується у судовому порядку, після прийняття судом рішення, вони зобов`язані його виконати, тобто законна сила рішення суду поширюється на сторони.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Верховний Суд у постанові від 25 липня 2018 року у справі № 462/3355/16-ц (провадження № 61-17369св18) зробив висновок, відповідно до якого відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Також у пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позов. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача (близькі за змістом висновки сформульовані у пункті 7. 17 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17). Якщо позов заявлений до особи, яка не є учасником спірних правовідносин (тобто, не до тієї особи, яка має відповідати за цією вимогою), така особа є неналежним відповідачем.

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат».

Частинами першою та другою статті 1 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах будь-якої особи - учасника нотаріальної дії.

Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Немає й процесуальної заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення (постанова Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 325/1141/18).

Враховуючи, що у справі предметом позову позивач вказує дії щодо засвідчення вірності копії протоколу загальних зборів учасників та вірності підписів, що містяться на ньому, існують підстави для висновку, що спір про право виник не між позивачем та приватним нотаріусом, який визначений заявником відповідачем у справі, а між позивачем та іншою особою, яка звернулася до нотаріуса за посвідченням зазначеного протоколу.

Відповідачем у таких справах є особа, на користь якої було вчинено акт, яким було порушено право позивача. Тобто, цивільна відповідальність за незаконно вчинений акт покладається не на нотаріуса, а на особу, яка зверталася за таким актом. Сам же нотаріус може залучатися судами як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Аналогічний висновок зроблено в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.08.2019 у справі № 519/77/18.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви, а саме: надавши позовну заяву для суду та сторін по справі з зазначенням вірного кола сторін по справі, вказавши належного відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Виноградової Владислави Юріївни, треті особи: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Войтовське», ОСОБА_2 про визнання незаконними дії - залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше 10 днів з дня отримання копії ухвали, а саме: надавши позовну заяву для суду та сторін по справі з зазначенням вірного кола сторін по справі, вказавши належного відповідача.

У разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Овчиннікова