КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 липня 2023 року місто Київ

Справа №755/1353/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/10482/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О.В. (суддя-головуючий), Мазурик О.Ф., Немировська О.В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Моторного (транспортного) страхового бюро України на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року (у складі судді Слободянюк А.В.)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року відмовлено в прийняті додаткового рішення за заявою представника позивача про стягнення витрат на правничу допомогу.

Відмовлено в прийнятті додаткового рішення за заявою представника відповідача Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення витрат на правничу допомогу

Не погоджуючись з таким рішенням, представник Моторного (транспортного) страхового бюро України - Гусєв Павло Володимирович08 червня 2023 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить оскаржувану ухвалу скасувати в частині відмови в прийнятті додаткового рішення за заявою представника відповідача про стягнення витрат на правничу допомогу та ухвалити у відповідній частині нове рішення, яким дану заяву задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2023 року апеляційну скаргу Моторного (транспортного) страхового бюро України - залишено без руху, надано строк для усунення недоліків не більше 10 днів з дати отримання ухвали. Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 травня 2023 року Дніпровським районним судом м. Києва прийнято рішення без повідомлення (виклику) сторін, в рішенні не вказано дату складання повного тексту, апеляційну скаргу подано 08 травня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, визначеного ч.1 ст. 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2023 року апеляційну скаргу Моторного (транспортного) страхового бюро України на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року у про відмову у відкритті - залишено без руху, запропоновано надати заяву про поновлення строку.

Копію ухвали було надіслано Моторному (транспортному) страховому бюро України та представнику Гусеєву Павлу Володимировичу на електронні адреси, зазначені в апеляційній скарзі як засоби зв`язку 15 червня 2023 року. Крім того 21 червня 2023 року ухвалу було оприлюднено в ЄДРСР.

Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження 61-8505 св 22)

Скаржником недоліки апеляційної скарги визначені ухвалою суду від 13 червня 2023 року ( не надано заяви про повноення строку), станом на 12 липня 2023 року не усунуто, можливість вирішення питанняпро поновлення строку при відсутності такої заяви за власною ініціативою суду законом не передбачена.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства також проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

За приписами частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду є порушенням законних прав та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенції) (пункт 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України»).

Легітимними обмеженнями визнаються встановлені законодавчим органом вимоги щодо строків оскарження судових рішень. При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства.

Вказані правові висновки містяться в постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Разом з тим вони розпоряджаються процесуальними правами на свій розсуд.

Згідно з ч.4 ст.357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч.1 ст.358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження якщо скаржником у строк , визначений судом, не подано заяву про поновлення строку або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на те, що незважаючи на залишення апеляційної скарги без руху, скаржник не подав у визначений судом строк заяву про поновлення процесуального строку, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись ст.358 ЦПК України,

УХВАЛИВ

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Моторного (транспортного) страхового бюро України на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року, - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моментуїї підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Судді: О.В. Желепа

О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська