У Х В А Л А

про розгляд заяви про застосування заходів зустрічного забезпечення позову

29.03.2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді - Бенца К.К.,

при секретарі судового засідання: Майор Ю.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Діовші Артур Яношович до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Діовші Артур Яношович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

06 лютого 2023 року до Ужгородського міськрайонного суду від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшло клопотання про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по справі №308/11550/22.

Клопотання обґрунтовує тим, що Ухвалою суду від 17.01.2023 року про забезпечення позову заяву представника позивача про забезпечення позову задоволено частково, накладено арешт на все належне ОСОБА_1 нерухоме майно, в межах ціни заявлених позовних вимог 103476,00 гривень до набрання законної сили рішенням суду за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою суду від 17.01.2023 року встановлено, що надаючи правову оцінку обґрунтованості заявленого клопотання, суд зазначає, що інститут забезпечення позову регламентовано статтями 149 151 ЦПК України, які встановлюють підстави для вжиття заходів забезпечення позову, а також способи забезпечення позову в цивільному процесі. Наявність такого інституту є однією з гарантій виконання рішення суду і спрямована на дотримання норми щодо обов`язковості до виконання судових рішень, встановленої нормами Конституції України.

Вказує на те, що внаслідок винесення ухвали від 17.01.2023 року, може бути спричинено ОСОБА_1 збитку, зокрема неможливості користування своїм нерухомим майном, відповідач позбавляється можливості вільно розпоряджатися, зокрема передавати в оренду, належне їй нерухоме майно вартістю 103476,00 гривень.

В свою чергу, належне судом в ухвалі не зазначено, яким чином і за рахунок якого майна позивача буде здійснюватися відшкодування збитків, яких може зазнати ОСОБА_1 у зв`язку із забезпеченням позову.

ОСОБА_1 вважає, що співмірним та адекватним із заходами забезпечення позову, вжитими за ініціативою Позивача, буде застосування заходів зустрічного забезпечення у вигляді внесення Позивачем на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області грошових коштів в розмірі 103476,00 гривень, тобто суми, у межах якого судом накладено арешт на майно відповідача.

В зв`язку з наведеним просить суд застосувати у цивільній справі № 308/11550/22 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, заходи зустрічного забезпечення позову, шляхом зобов`язання позивача по справі ОСОБА_3 , внести на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області грошові кошти в розмірі 103476,00 гривень.

Сторони в підготовче судове засідання не зявились.

Дослідивши матеріали позовної заяви у межах вирішення заяви преставника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по справі, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.154ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

За приписами ч.3 ст.154ЦПК України суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч. 5 ст.154ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно з ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Отже, у будь-якому випадку, для вирішення питання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, необхідно встановити, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а також встановити, які існують можливі ризики завдання збитків, вжити судом заходами забезпечення позову.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини 5 статті 81 ЦПК України).

Звертаючись із заявою про застосування заходів зустрічного забезпечення, відповідач не підтвердив доказами, обставини, зазначені в ч.3ст.154 ЦПК України, що зобов`язують суд застосувати зустрічне забезпечення, а саме: належних доказів на підтвердження того, що позивач не має на території України майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків, а також що майновий стан позивача або його дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналізуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом. За інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

Приймаючи до уваги, що позивач має зареєстроване місце проживання на території України, з огляду на заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , суд не вбачає належних доказів на підтвердження вичерпного переліку вимог щодо застосування зустрічного забезпечення, відповідно до норм чинного цивільного законодавства України.

Окрім цього, враховуючи предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду від 17 січня 2023 року по даній справі, судом не встановлено обставин, які б давали достатні підстави для вжиття зустрічного забезпечення у даній справі.

Враховуючи те, що обставини, визначені ч. 3 ст. 154 ЦПК України для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення, відсутні, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.81,154,353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по справі №308/11550/22 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца