Справа № 953/4206/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючої - судді Лисиченко С.М.,

за участю секретаря судових засідань - Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовом до відповідача ОСОБА_2 , відповідно до якого просить розірвати шлюб між нею, ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , зареєстрований 17.05.2013 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №437; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

В обґрунтування позову позивачка посилається на те, що 17.05.2013 між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб, від якого сторони мають малолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з позивачкою та спору шодо участі у вихованні дитини між сторонами немає. Спору щодо поділу спільного сумісного майна також немає. Вказує, що сімейні відносини з відповідачем вже давно втратили свою первинну значимість та не відповідають існуючим моральним засадам, меті укладення шлюбу. Вони з чоловіком більше не цікавлять один одного, оскільки між ними втрачено почуття любові, цілом різні погляди на життя. Такий образ життя завдає позивачці моральних страждань. Протягом певного періоду вона з чоловіком намагалися відновити нормальні стосунки, проте все було марно, відносини стали псуватися, дійти спільної думки у вирішенні важливих питань стало неможливим. Фактично шлюбні відносини припинено з початку березня 2022 року, з того часу вона вже не проживає з відповідачем, вони не пов`язані спільним побутом, не ведуть спільний бюджет. На думку позивачки примирення з відповідачем не можливе. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечитиме інтересам подружжя та дитини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 01.06.2023 визначено по вказаній цивільній справі головуючу суддю Лисиченко С.М.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 05.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.

04.07.2023 до канцелярії суду відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що він визнає позовні вимоги позивачки і повнрому обсязі, спірних питань щодо подальшого виховання спільної дитини, місця її проживання, між ним та позивачкою немає.

Позивачка у судове засідання, призначене на 17.07.2023, не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. ОСОБА_1 подала до канцелярії суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Також, з урахуванням ст.113 СК України, просить залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

Відповідач у судове засідання, яке призначене на 17.07.2023, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. У поданому відповідачем відзиві на позовну заяву ОСОБА_2 просив розглядати справу без його присутності.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладено шлюб, зареєстрований 17 травня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №437. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка - ОСОБА_1 , дружини - ОСОБА_1 .

Від шлюбу сторони мають дитину, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначені факти підтверджується: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 18.03.2015 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №215, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України ).

Згідно із статтею 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також права їхніх дітей, суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, та визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці ОСОБА_1 прізвище - ОСОБА_1 .

Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141, 142 ЦПК України.

Частиною 2 статті 142 передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп.

На підставі частини 1 статті 142 ЦПК України, частини 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» з наступними змінами, у зв`язку з визнанням позову відповідачем позивачці слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 536 грн. 80 коп.

Керуючись статтями 12, 13, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 17 травня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №437.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище - « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області повернути з державного бюджету ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 ), 50 відсотків сплаченего нею згідно з квитанцією №АСКТ-45К2-СТ45-ТС5Р від 31.05.2023, судового збору в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. із призначенням платежу: *;101; НОМЕР_3 ;22030101, судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Київський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення складено 17 липня 2023 року.

Суддя - С.М. Лисиченко