Справа № 583/3138/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року м. Охтирка

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Соколова Н.О., розглянувши справу № 583/3138/23 за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця,

ВСТАНОВИВ:

05.07.2023 до суду надійшла скарга ОСОБА_1 , в якій просить визнати протиправною бездіяльність старшого державного виконавця Охтирського міськрайонного відділу ДВС Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Гончар Наталії Борисівни щодо не вчинення дій направлений на зняття арешту з банківських рахунків у відповідності до вимог Закону України № 3048-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих особливостей організації примусового виконання судових рішень, рішень інших органів під час дії воєнного стану» (далі Закон № 3048-IX), який набув чинності 06.05.2023. Зобов`язати старшого державного виконавця Охтирського міськрайонного відділу ДВС Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Гончар Наталію Борисівну виконати дії по зняттю арешту з банківських рахунків, відкритих в установі АТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , призначеного для виплати пенсії та зарахування соціальних виплат .

Свої вимоги мотивує тим, що 26 червня 2023 року він з власної електронної пошти направив на адресу електронної пошти Охтирського відділу державної виконавчої служби заяву про зняття арешту з карткових рахунків та долучив в якості доказів виписку з відділення ПАТ КБ «Приватбанк» про те, що рахунки які належать йому призначені для соціальних виплат. На день звернення зі скаргою, відповіді не отримав.

Виконавчі дії здійснюються в межах виконавчого провадження № 70686415.

На його думку, державний виконавець Гончар Н.Б. не мала права накладати арешт в межах виконавчого провадження, оскільки сума боргу не є значною, а сума на яку накладений арешт явно перевищує суму боргу в два рази. Вважає, що державним виконавцем Гончар Н.Б. вчиняється бездіяльність щодо ненадання йому відповіді та нерозблокування рахунків, що призводить до порушення його прав.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Надав заяву, в якій скаргу підтримав, просив розглядати справу у його відсутності.

Державний виконавець в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні скарги, вказавши, що законних підстав для зняття арешту з рахунків немає. Зазначені рахунки не є соціальними чи спеціальними, оскільки на них також можуть бути зараховані інші кошти, окрім соціальних виплат. Також зазначила, що пенсію ОСОБА_1 отримує в Ощадбанку. На адресу держаного виконавця надходила заява ОСОБА_1 про зняття арешту з коштів, які є соціальними виплатами. 05.07.2023 відповідно до заяви ОСОБА_1 та довідки Приватбанку про те, що кошти, отримані ОСОБА_1 є соціальними виплатами, державним виконавцем прийнята постанова про зняття арешту з зазначених коштів. Крім цього, ОСОБА_1 користувався зазначеними коштами, оскільки станом на 29.06.2023 на зазначених заявником рахунках перебувають кошти 452,37 грн та 1, 26 грн.

Суд, дослідивши наявні у справі докази, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Судом встановлено, що на примусовому виконанні в Охтирському відділі державної виконавчої служби в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі Відділ) перебуває виконавчий лист № 583/2630/21 від 21.11.2022 виданий Охтирським міськрайонним судом Сумської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1362,00 гри. судового збору та 4000,00 гри витрат на правничу допомогу за апеляційний перегляд рішення суду, за номером АС В11 № 70686415.

09.01.2023 державним виконавцем Охтирського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі заяви про відкриття виконавчого провадження, винесено постанову про відкриття виконавчого провадження.

16.01.2023державним виконавцем накладено арешт на кошти боржника, при цьому зазначено, що такий арешт накладається на всі відкриті рахунки боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належить боржнику».

Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 18 Закону 1404 виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейська обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Відповідно до 4.4 ст.24 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець має право вчиняти виконавчі дії щодо звернення стягнення на доходи боржника, виявлення та звернення стягнення на кошти, що перебувають на рахунках боржника у банках чи інших фінансових установах, на рахунки в цінних паперах у депозитарних установах на території, на яку поширюється юрисдикція України.

Відповідно до ч.1 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Відповідно до ч.2 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Враховуючи вимоги ЗУ «Про виконавче провадження», ЗУ «Про банки та банківську діяльність», в постанові про арешт коштів боржника від 16.01.2023 державним виконавцем зазначено, що накладення арешту працівниками банку проводити «на всі відкриті рахунки боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належить боржнику».

Відповідно до 4.1, п. 1 4.2 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» визначено порядок звернення стягнення на кошти та інше майно боржника.

Звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Відповідно до п. 1 п.2 ч. 4. ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника.

Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» від 26.06.2023, ОСОБА_1 станом на 26.06.2023 має в АТ КБ «Приватбанк» картку та рахунок НОМЕР_3 , на яку отримує соціальні виплати. Також на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ). У вказаній довідці також наявні відомості про зарахування на вказаний рахунок соціальних виплат.

Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» від 26.06.2023, ОСОБА_1 станом на 25.05.2023 має в АТ КБ «Приватбанк» картку та рахунок НОМЕР_1 , на яку отримує соціальні виплати. Також на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ). У вказаній довідці також наявні відомості про зарахування на вказаний рахунок соціальних виплат.

Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду 08 жовтня 2020 року м. Київ справа № 755/14912/19 провадження № 61- 10723св20 про те, що саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунку, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, на які заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Що і було зроблено державним виконавцем 05.07.2023: прийнято постанову про зняття арешту з коштів боржника ОСОБА_1 , які відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» є виплатами соціального фонду та знаходяться на рахунку НОМЕР_3 .

Згідно із частиною 3 статті 52 ЗУ «Про виконавче провадження», не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Постановою правління Національного банку України 12.11.2003 № 492 (у редакції від 17.01.2020) затверджено Інструкцію про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів» (далі - Інструкція).

Пунктом 68 розділом V Інструкції визначено, що банк відкриває поточні рахунки фізичним особам для здійснення деяких видів виплат (заробітної плати, дивідендів, стипендій, пенсій, соціальної допомоги, повернення надлишково сплачених сум, інших виплат) за зверненням суб`єкта господарювання, який укладає з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб.

На підставі пункту 69 розділу V Інструкції банк відкриває фізичній особі окремий поточний рахунок для зарахування виключно заробітної плати, стипендії, пенсії, соціальної допомоги та інших передбачених законодавством України соціальних виплат у порядку, визначеному в пункті 62 розділу V цієї Інструкції, або використовує вже відкритий для цих цілей рахунок (далі у цьому пункті - окремий рахунок).

Клієнт зобов`язаний під час відкриття окремого рахунку в заяві про відкриття поточного рахунку (додаток 3) у рядку «Додаткова інформація» зазначити, що рахунок відкривається для зарахування заробітної плати, стипендії, пенсії, соціальної допомоги та інших передбачених законодавством України соціальних виплат. Така інформація для діючого поточного рахунку зазначається в додатковому договорі до договору банківського рахунку.

Доводи заявника про протиправність бездіяльності державного виконавця, з посиланням на довідки АТ КБ "ПриватБанк" суд відхиляє, адже у вказаних довідках зазначено, що на вказаний рахунок ОСОБА_1 отримує соціальні виплати, та на нього може бути зарахована будь-яка виплата.

При цьому, потрібно розуміти, що на спірний картковий рахунок можуть надходити не лише кошти у вигляді соціальних виплат, а й інші надходження.

Крім того, системний аналіз стаття 52 та 59 Закону № 1404 дає підстави для висновку, що саме на банк, іншу фінансову установу, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, покладено обов`язок повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Вказане кореспондує обов`язку виконавця зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини 1 статті 34 цього Закону.

Матеріали справи не містять повернутих банками постанов виконавця з вказаних вище мотивів.

Верховний Суд в ухвалі від 07.02.2019 справа № 727/6404/18 зазначив, що в разі, коли банком при виконанні постанови державного виконавця не було враховано вказане в постанові застереження щодо непоширення арешту на кошти на рахунках, накладення арешту та/або звернення на які заборонено законом, державний виконавець не може відповідати за такі дії іншої юридичної особи.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 справа № 344/8982/17, арешт має бути знятий власне виконавцем на підставі п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону № 1404 у випадку надходження документального підтвердження що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Будь-яких документи, які підтверджують, що рахунок боржника має спеціальний режим використання виконавцю не надано.

Таким чином, бездіяльність державного виконавця здійснена відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця і право заявника не було порушено.

Відповідно до ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 7,12, 13, 76-89, 447-451 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_1 на постанову державного виконавця Охтирського міськрайонного відділу ДВС міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Гончар Наталії Борисівни про відкриття виконавчого провадження та арешт коштів боржника.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Наталія СОКОЛОВА