Справа № 495/2277/23
Номер провадження 2/495/1780/2023
03 липня 2023 рокум. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:
головуючої судді Анісімової Н.Д.,
при секретарі судового засідання Коліниченко Н.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сергіївської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, суд-
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 .
Згодом позивач звернулася до Першої Білгород-Дністровської Державної нотаріальної контори Одеської області для подання заяви про прийняття спадщини. Державним нотаріусом була заведена спадкова справа № 126/2022, але в оформлені спадщини було відмовлено у зв`язку з тим, що нотаріусом виявлені розбіжності в написанні прізвищ позивача та її чоловіка: прізвище позивача у паспорті - ОСОБА_1 , а прізвище чоловіка у свідоцтві про шлюб та свідоцтві про смерть - ОСОБА_2 .
У зв`язку з відсутністю доказу, що померлий дійсно є чоловіком позивача, що позбавляє її можливості оформити спадкові права, позивач і звернулася до суду.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 10.03.2023 року провадження по вказаній справі було відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням дати підготовчого судового засідання. Цією ж ухвалою з Першої Білгород-Дністровської Державної нотаріальної контори Одеської області було витребувано інформацію про наявність спадкової справи та кола спадкоємців після померлого ОСОБА_2 .
14.06.2023 року від Першої Білгород-Дністровської Державної нотаріальної контори Одеської області на виконання ухвали суду від 10.03.2023 року було надано інформаційну довідку з спадкового реєстру.
У судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив, відзиву до суду не надходило.
Суд розглядає справу за відсутність позивача та відповідача, належним чином повідомлених про день та час судового розгляду справи, відповідно до наданої заяви, за наявними матеріалами у справі.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Враховуючи зазначене, суд вважає можливим у даній цивільній справі ухвалити заочне рішення.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Так, відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно приписів п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Положеннями ст.ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За змістом ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
У ч. 1 ст. 1225 ЦК України передбачено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Відповідно до положень ч. 1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
За змістом ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
У ч.ч. 1, 5 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
За правилом ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно положень пунктів 4.14 та 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 22.02.2012 року № 296/5, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.
Відповідно до правил ч.ч. 1, 3, 4 ст.79 Земельного Кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
Згідно з ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Судом встановлено, що згідно з копією паспорта громадянина України позивач зазначається як ОСОБА_1 на першій сторінці паспорта (українською) та як ОСОБА_1 на другій сторінці (російською).
Згідно з свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 (російською) ОСОБА_2 , 1953 року народження, та ОСОБА_1 , 1953 року народження одружилися 20.10.1973 року про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження зроблено відповідний запис за № 6. Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: чоловіку - ОСОБА_2 (російською), дружині - ОСОБА_1 .
У свідоцтві про смерть серії НОМЕР_3 виданого 15.10.2021 року Білгород-Дністровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білгород-Дністровському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) сказано, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Суд вважає, що подібні розбіжності у прізвищах виникли внаслідок неправильного перекладу власного прізвища позивача з російської на українську мову при оформленні її паспорта відповідальними працівниками відповідних органів. Внаслідок такої помилки неможливо встановити факт родинних відносин між померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та позивачкою, яка за паспортом ОСОБА_1 .
Крім того, згідно з довідкою Сергіївської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 13.06.2022 року вих. № 01-12/199 на день смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , постійно проживала разом з ним його дружина, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вивчивши наявні в справі докази та проаналізувавши вищезазначені факти, суд приходить до висновку про наявність родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже факт родинних відносин між позивачем та померлим як між дружиною та чоловіком є підтвердженим.
Відповідно до Листа № 100/02-14 від 02.02.2023 року Перша Білгород-Дністровська Державна нотаріальна контора Одеської області на усне звернення позивача повідомила їй, що оскільки неможливо встановити факту родинних відносин між померлим та позивачем, неможливо прийняти спадщину.
Листом № 814/01-16 від 09.06.2023 року Першої Білгород-Дністровської Державної нотаріальної контори Одеської області суду було повідомлено, що Першою Білгород-Дністровською Державною нотаріальною конторою Одеської області 29.03.2022 року було заведено спадкову справу № 126/2022 до майна померлого ОСОБА_2 на підставі заяви про прийняття спадщини від його дружини - ОСОБА_1 . У цьому ж листі вказано, що ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом всього майна спадкодавця.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 200, 206, 258, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 392, 1216-1217, 1223, 1225, 1258, 1261, 1268-1270 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Сергіївської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно - задовольнити в повному обсязі.
Встановити факт, що має юридичне значення, а саме що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є чоловіком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст судового рішення складено 03.07.2023 року.
Суддя Н.Д.Анісімова