ЄУ № 712/5542/23
Провадження №2/712/2087/23
УХВАЛА

11 липня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С., за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Шполянської міської об`єднаної територіальної громади про встановлення факту постійного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить: встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 у домоволодінні по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 06.06.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11.07.2023 за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості співвідповідача Шполянську міську об`єднану територіальну громаду (20603, м. Шпола, вул. Лозуватська, 59) з огляду на те, що позовна заява про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем стосується спадкових прав позивача, встановлення цього факту необхідно позивачу для оформлення спадкових справ, зокрема, на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: Черкаська область, Шполянський район, Сигнаївська сільська рада, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.11.2016.

Представник позивача та позивач вважали, що справа підсудна Соснівському районному суду м. Черкаси, оскільки заява про визнання спадщини відумерлої подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Представник відповідача Черкаської міської ради зазначив, що спадкового майна на території м. Черкаси у померлого спадкодавця не має.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Процесуальним законодавством визначено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).

Відповідно до правил загальної підсудності, які встановлені статтею 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Разом з тим, за правилами виключної підсудності, які встановлені, зокрема частиною першою статті 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Отже, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Суд звертає увагу на те, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають з приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (статті 364,367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370,372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Якщо пред`явлено позов про право власності на кілька приміщень, розташованих у різних районах міста чи у різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох об`єктів нерухомості у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких встановлено виключну підсудність, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Як вбачається з позовної заяви, позивач зазначає, що на момент смерті ОСОБА_4 їй належала земельна ділянка площею 3,0465 га, кадастровий номер :03:001:0341, що розташована за адресою: Черкаська область, Шполянський район, Сигнаївська сільська рада, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.11.2016.

Іншого нерухомого майна, як зазначив позивач у судовому засіданні, померлій не належало. Відсутні відповідні відомості і у матеріалах справи.

Встановлення факту постійного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини необхідно позивачу для оформлення спадкових справ, зокрема, на вищезазначену земельну ділянку, а отже цей спір стосується опосередковано об`єкту нерухомості, який знаходиться на території Шполянського району Черкаської області.

Таким чином, відсутні підстави для визначення територіальної юрисдикції (підсудності) цієї справи за Сосніським районним судом м. Черкаси, враховуючи норми ч.1 ст.30 ЦПК України.

Отже, враховуючи зазначені вище норми чинного законодавства, суддею не встановлено жодних обставин, які б давали можливість розгляду цієї справи саме Соснівським районним судом м. Черкаси, а тому суд вважає, що відповідно до вимог ч.1 ст.30 ЦПК України, дана цивільна справа повинна бути передана до Шполянського районного суду Черкаської області, тобто за місцезнаходженням нерухомого майна земельної ділянки.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст. 31 ЦПК України).

За нормами статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 30-32, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Шполянської міської об`єднаної територіальної громади про встановлення факту постійного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини передати до Шполянського районного суду Черкаської області, як до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: О.С. Стеценко