12.07.23
Справа № 635/5441/23
Провадження по справі № 2/635/1409/2023
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

12 липня 2023 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Березовська І.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу частково недійсним та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яким просить визнати частково недійсним в частині покупця договір купівлі-продажу житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 22 травня 2009 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Жовнір В.П. за р. №1047, перевести на ОСОБА_1 право покупця за вказаним договором, визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку загальною площею 159,7 кв.м., житловою площею 96,6 кв.м., з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Одночасно з пред`явленням позову позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на житловий будинок загальною площею 159,7 кв.м., житловою площею 96,6 кв.м., з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та забороною іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного будинку.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначила, що спірний житловий будинок придбано 22 травня 2009 року за договором купівлі-продажу, укладеного між продавцем ОСОБА_4 та покупцем ОСОБА_2 , за грошові кошти подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Відтак, спірний житловий будинок є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_5 . На початку липня 2023 року відносини між сторонами погіршилися, відповідач по справі ОСОБА_3 має намір розірвати шлюб з позивачем та вимагає, щоб вона залишила їх спільний будинок, який вони разом придбали 22 травня 2009 року, за спільні кошти реконструювали, збільшивши загальну площу будинку з 55,60 кв.м. до 159,7 кв.м., а житлову площу з 27,60 кв.м. до 96,6 кв.м. Позивач зазначає, що ОСОБА_3 погрожує їй, що в разі якщо вона не залишить будинок, він разом зі своєю матір`ю ОСОБА_2 переоформить спільний будинок на користь третіх осіб. Відтак, є підстави вважати,що даний будинок без згоди позивача може бути відчужений на користь третіх осіб, та у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Оскільки викладені в заяві обставини та надані заявником докази є достатніми для розгляду заяви про забезпечення позову, заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи, що відповідає вимогам ст. 153 ЦПК України.

Враховуючи, що розгляд заяви про забезпечення позову відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву позивача про вжиття заходів забезпечення позову такою, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема, накладання арешту на майно та заборони вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову для нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності має здійснюватись судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо визнання права власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач просить забезпечити позов шляхом арешту майна та заборони іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного будинку.

Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає стаття 149 ЦПК України, згідно приписів якої забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Крім того, слід зазначити, що заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову. Відповідний вид забезпечення позову повинен стосуватися предмету спору.

Відтак, суд вважає, що достатніми та співмірним заходом забезпечення позову у даному випадку є заборона відчуження житлового будинку.

Оскільки невжиття заходів забезпечення позову у виді заборони відчуження житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог внаслідок відчуження житлового будинку, враховуючи ту обставину, що позивачем заявлені вимоги щодо визнання частково недійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності на 1/2 частину спірного житлового будинку, виходячи з принципу обов`язковості рішень суду, передбаченого ст. 124 Конституції України та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також з метою недопущення порушення прав осіб, які беруть участь у справі, враховуючи, що між сторонами дійсно виник спір, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача про забезпечення позову частково шляхом встановлення заборони відчуження зазначеного житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що не порушить права третіх осіб.

Суд, з метою непорушення прав жодної із сторін, вважає достатнім забезпечення позову шляхом заборони відчуження спірного майна, оскільки такий вид забезпечення позову у повній мірі гарантує виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог та не потребує застосування додаткових видів забезпечення позову, в тому числі шляхом накладення арешту.

Вимога ж заяви в частині накладення арешту на спірне майно не підлягає задоволенню, оскільки арешт є найбільш обтяжливим заходом, який підлягає примусовому виконанню органами державної виконавчої служби та полягає у проведенні опису, оголошенні заборони розпоряджатися, а в разі потреби і в обмеженні права користування майном, такий захід забезпечення позову призведе до порушення прав власника майна, а тому даний захід не відповідає принципу співмірності.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 149-151, 247 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу частково недійсним та визнання права власності задовольнити частково.

Заборонити відчуження нерухомого майна - житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві власності належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 22 травня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Жовнір В.П., зареєстровано в реєстрі за №1047.

В задоволенні іншої частини заяви про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення. У разі скасування цієї ухвали позовна заява вважається поданою в день первісного звернення до суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали про забезпечення позову три роки.

Стягувач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_3 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Суддя І.В.Березовська