Справа № 362/3690/23
Провадження 2/362/1740/23
У х в а л а

"21" червня 2023 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

- місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) позивача;

- відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін;

-спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Насамперед, у позові вказано адресу позивача, тоді як цивільний процесуальний закон чітко і конкретно вказує на те, що позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс.

При цьому, суд враховує, що адреси місця реєстрації особи та місця її фактичного проживання (перебування) можуть бути різними.

Позивачу необхідно вказати відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін або вказати про відсутність відомостей.

Також, вимоги пункту першого та другого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки вони не є предметом спору між сторонами.

Викладене у вказаномих пунктах прохальної частини позову прохання не є способом захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позов та його задоволення, про що позивач просить позивач, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних. Також вбачаються розбіжності в тексті позовної заяви, оскільки а.с.2 містить прохання надати трьохмісячний строк для прийняття спадщини, одночасно п.2 прохальної частини містить прохання щодо визначення достатнього строку без чіткого часового окреслення такої вимоги.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення такої позовної вимоги та їх формулювання у прохальній частині заяви.

До того ж, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що батько тяжко хворів, позивач доглядала його, тяжкий психологічний та моральний стан, пожежа в будинку, вплив епідеміологічної ситуації на неможливість подати заяву, виїзд на мирні території та інше).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що батько тяжко хворів, позивач доглядала його, тяжкий психологічний та моральний стан, пожежа в будинку, вплив епідеміологічної ситуації на неможливість подати заяву, виїзд на мирні території та інше).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що батько тяжко хворів, позивач доглядала його, тяжкий психологічний та моральний стан, пожежа в будинку, вплив епідеміологічної ситуації на неможливість подати заяву, виїзд на мирні території та інше).

Як висновок, у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

При цьому, слід вказати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатись неподаною та повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Кравченко