Справа №336/6379/23
Провадження № 2/336/2669/2023
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку набувальної давності, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить: визнати за собою право власності а 1/4 частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку набувальної давності, яка належить відповідачам в рівних частках по 1/8 частині кожному.

Заяву обґрунтовує тим, що їй на підставі договору дарування від 14.02.1997, посвідченого П`ятою Запорізькою державною нотаріальною конторою, належить 3/4 частин вищевказаного житлового будинку. Відповідачам, які виїхали з України після розвалу СРСР, кожному належить по 1/8 частині вказаного будинку. З моменту придбання 3/4 частин будинку, вона проживає у ньому разом з родиною свого сина, ремонтують будинок, доглядають за земельною ділянкою та усіма будовами, які розташовані на ній, сплачують всі належні платежі. У зв`язку з тим, що відповідачі вже досить довго не цікавляться своїм майном, а позивачка протягом 20-ти років користується будинком та в подальшому має намір володіти ним, користуватися та розпоряджатись, однак оформити право власності в позасудовому порядку не має можливості з причин того, що власники (відповідачі по справі) невідомо де мешкають, вона вимушена звернутись з вказаним позовом до суду.

До позов долучено наступні копії документів: паспорта та РНОКПП позивачки, договору дарування, домової книги, технічного паспорта та витягу про державну реєстрацію права власності, акту підтвердження фактичного проживання від 23.06.2023, висновку про вартість майна.

Зазначений у додатках судовий збір у сумі 1 073,60 гривні до позову долучено не було, що підтверджується Актом про втрату документів або, складеного працівниками Шевченківського районного суду м. Запоріжжя 03.07.2023.

Дослідивши заяву з додатками, суддя вважає, що подану заяву належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

У позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Від змісту позовної заяви залежать дії суду щодо вирішення питання проведення подальших процесуальних дій по розгляду справи по суті, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, визначення суб`єктного складу спірних правовідносин, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовних вимог залежить і позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, для реалізації якого має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Тому позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо дотримання процесуального порядку форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», резолютивна частина повинна мати вичерпні, чіткі, безумовні й такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті розглянутих вимог і залежно від характеру справи давати відповіді на інші питання, зазначені у статтях 263-267 ЦПК України. У ній, зокрема, має бути зазначено й висновок суду по суті позовних вимог: які саме права позивача визнано або поновлено; конкретні дії, які відповідач повинен вчинити та на чию користь, або інший передбачений законом спосіб захисту порушеного права.

Тобто, в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Розглянувши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а тому згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що саме повинна містити позовна заява.

Проте, звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 не було виконано вимоги п. 5 , а саме не зазначено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, у позові зазначено, що відповідачам, які виїхали з України після розвалу СРСР, кожному належить по 1/8 частині вказаного будинку. З моменту придбання 3/4 частин будинку, позивачка проживає у ньому разом з родиною свого сина, ремонтують будинок, доглядають за земельною ділянкою та усіма будовами, які розташовані на ній, сплачують всі належні платежі.

Доказів вказаного суду надано не було.

Так, доказами права власності особи на об`єкт нерухомого майна може бути правовстановлюючий документ, витяг з Єдиного державного реєстру речових прав, тощо.

Також, позивачкою не надано доказів того, що вона дійсно доглядає за будинком, в тому числі за частиною, яка належить відповідачам, ремонтує його, сплачує платежі за будинок та земельну ділянку, передбачені законодавством.

Частинами 2-4 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1)виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У пункті 7 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

З огляду на вищевказане, позивач повинен чітко в межах закону виконувати свої обов`язки щодо надання доказів по справі.

Доказами, у контексті статті 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

3 позовних вимог вбачається, що позивака просить визнати за собою право власності на частину житлового будинку, тобто вказана вимога є вимогою майнового характеру

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз.2 п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позовної заяви з вимогою майнового характеру фізичною особою повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2023 становить 2684 гривні.

До позову додано копію висновку про вартість майна від 26.06.2023, відповідно до якого 1/4 частина житлового будинку АДРЕСА_2 складає 90 308,00 гривень.

Позивачкою не надано доказів того, яке відношення вказаний висновок має до житлового будинку АДРЕСА_1 , право власності на частину якого вона має намір визнати за собою в порядку набувальної власності.

З огляду на вказане, позивачка повинна надати суду докази вартісної оцінки житлового будинку АДРЕСА_1 , в тому числі 1/4 його частини та сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», або надати докази, що підтверджують підстави звільнення від її від такої сплати.

Судовий збір має бути сплачений на наступні реквізити: Отримувач коштів : ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача: UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 2030101, Призначення платежу: позовна заява за позовом….

Позивач після сплати судового збору повинен надати до суду підтверджуючі документи.

Суд звертає увагу позивачки, що невірно оформлене платіжне доручення є підставою для повернення позовної заяви у зв`язку з несплатою судового збору належним чином.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надати позивачці строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали і роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною і йому повернута.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 185, 260 ЦПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку набувальної давності - залишити без руху.

Надати позивачці строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків заяви.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова