Справа № 199/4657/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2023 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Свержевської В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС-Банк» про визнання незаконною зміни відсотків за кредитним договором, зобов`язання перерахувати та зупинити нарахування відсотків, визнання недійсним кредитного договору, стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

По справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС-Банк» про визнання незаконною зміни відсотків за кредитним договором, зобов`язання перерахувати та зупинити нарахування відсотків, визнання недійсним кредитного договору, стягнення моральної шкоди, позивач ОСОБА_1 надала заяву про відвід судді Якименко Л.Г..

В обґрунтуванні заяви зазначила, що дії судді Якименко Л.Г. під час розгляду справи викликають сумніви в її об`єктивності та неупередженості через тривалий розгляд справи.

Крім цього, ОСОБА_1 зазначила, що нею до Вищої ради правосуддя спрямована скарга щодо дисциплінарного проступку судді Якименко Л.Г. , у зв`язку із чим суддя не може брати участь у розгляді цивільної справи №199/4657/18 і підлягає відводу, оскільки спрямування скарги до Вищої ради правосуддя може викликати сумніви та упереджене ставлення судді Якименко Л.Г. при прийнятті рішення у зазначеній справі.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву у якій просила розглянути заяву про відвід судді за її відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Ознайомившись із заявою про відвід головуючого по справі судді Якименко Л.Г. та матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.2 та ч.3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 40 ЦПК України відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про безсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності неупередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Окрім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного, про що зазначено у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Веттштайн проти Швейцарії" та у п. 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України".

Як убачається з матеріалів справи, позивачем ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя спрямована скарга щодо дисциплінарного проступку судді ОСОБА_2 .. Позивач вважає, що спрямування нею скарги до Вищої ради правосуддя може викликати сумніви та упереджене ставлення судді Якименко Л.Г. при прийнятті рішення у зазначеній справі, однак це є виключно думкою позивача і не підтверджено жодним чином.

Відповідно до п. 1, 2 рішення Ради суддів України N 34 від 08.06.2017 (зі змінами) подання учасниками судового процесу заяви про вчинення суддею кримінального правопорушення та наявність скарг щодо судді у провадженні ВРП не породжує конфлікту інтересів щодо розгляду конкретної судової справи, тому ані заяви про внесення відомостей до ЄРДР та цивільні позови в рамках кримінального провадження, ані скарги до ВРП не є підставою для відводу судді.

Вказані висновки також співпадають із приписами Правил організації ефективного цивільного судочинства, що затверджені рішенням Ради суддів України рішенням №14 від 28.02.2020 року, з текстом яких можна ознайомитися за посиланням: https://oda.court.gov.ua/sud4813/inshe/3/1163581/.

Також слід зазначити, що законодавство, наділяючи учасника справи достатньо широким спектром процесуальних повноважень, зокрема і правом на відвід судді (суддів), разом з тим зауважує на недопустимості зловживання наданими процесуальними правами, оскільки необґрунтований відвід може сприяти безпідставному усуненню та ухиленню судді (суддів) від розгляду справи (апеляційної чи касаційної скарги), що суперечить завданню цивільного судочинства і зазіхає на саму сутність правосуддя, як такого.

Будь яких доказів упередженого ставлення судді до позивача, неетичної поведінки, прихильності до інших учасників, приниження сторін, вчинення інших протиправних дій з боку судді Якименко Л.Г., позивачем не надано.

Відтак, заявлений позивачем ОСОБА_1 відвід є необґрунтованим.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС-Банк» про визнання незаконною зміни відсотків за кредитним договором, зобов`язання перерахувати та зупинити нарахування відсотків, визнання недійсним кредитного договору, стягнення моральної шкоди, слід відмовити.

Керуючись ст. 40 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС-Банк» про визнання незаконною зміни відсотків за кредитним договором, зобов`язання перерахувати та зупинити нарахування відсотків, визнання недійсним кредитного договору, стягнення моральної шкоди, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г. Якименко