Справа № 646/4781/23
№ провадження 2/646/1897/2023
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.12.23 м.Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
судді Янцовської Т.М.,
з участю секретаря Григоренко І.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 646/4781/23 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чуєва Олена Дмитрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Ухвалою суду від 04.09.2023 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 18.12.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.
В судове засідання позивачка не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.
Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, у відповідності до ст. ст. 178, 181 ЦПК України своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву та пояснень щодо позову не скористались.
Ухвалою суду від 27.12.2023 року призначено провести заочний розгляд справи на підставі ст. 280 ЦПК України.
Суд, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного.
Судом встановлено, що рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 15.11.2006 р. перерозподілено частки у праві спільної часткової власності домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме ОСОБА_3 48/100 часток, ОСОБА_4 3/100 часток, ОСОБА_5 16/100 часток, ОСОБА_2 12/100 часток, ОСОБА_6 8/100 часток, ОСОБА_7 6/100 часток та відкритими залишено 7/100 часток.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 убачається, що ОСОБА_2 є матір`ю позивачки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 19.09.1987 р. Палацом одруження «Дзержинський» м. Харкова, між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зареєстрований шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів 19.09.1987 р. зроблено відповідний актовий запис № 2611.
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу від 13.07.2023 р. відмовлено позивачці ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті її матері, ОСОБА_2 , оскільки з матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкоємець ОСОБА_1 не проживала зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини та не звернулася до нотаріуса протягом встановленого законом строку для прийняття спадщини з заявою про прийняття спадщини, тому вона вважається такою, що спадщину не прийняла. З матеріалів спадкової справи також вбачається, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину немає.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).
Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
В п. 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Зазначене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі 554/5866/18 (провадження № 61-5198св19).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
Суд приходить до висновку, що позивачкою доведено наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини за законом, з огляду на наступне.
Загальновідомим є факт, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який триває на час розгляду заяви та неодноразово продовжувався.
З урахуванням введеного в Україні воєнного стану, у позивачки виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.
При цьому, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.
Але враховуючи те, що предметом даного спору є не питання щодо зупинення перебігу процесуального строку для прийняття спадщини, а з`ясування обставин, які перешкоджали позивачці прийняти спадщину у встановлений законом строк, відсутні підстави для відмови у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Наведене узгоджується з позицією позивачки про те, що вона в установлений законом строк не подала заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважала, що діють норми Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в частині зупинення перебігу строку на прийняття спадщини на час воєнного стану.
Наведене доводить існування підстав для визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачкою із поважних, не залежних від неї причин.
В зв`язку з наведеним, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чуєва Олена Дмитрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відомості щодо учасників справи:
позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ,
відповідач - Харківська міська рада, м. Харків, майдан Конституції, 7,
Суддя: Т.М. Янцовська