Справа № 456/2229/21 Головуючий у 1 інстанції: Янів Н.М.
Провадження № 22-ц/811/824/23 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді -Ніткевича А.В.

суддів - Бойко С.М., Копняк С.М.

секретаря Зеліско-Чемерис К.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Львівського апеляційного суду у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кецко Володимира Ярославовича на рішення Стрийського міськайонного суду Львівської області від 14 лютого 2023 року в складі судді Яніва Н.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на лотарейний білет та права виграшу у лотерею, -

встановив:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , просила визнати за нею право власності на виграшний лотерейний білет (придбаний нею 05.03.2016) державної грошової лотереї «Лото Забава» 865 тиражу, який проводився 06.03.2016, а також визнати право на одержання виграшу державної грошової лотереї «Лото Забава» 865 тиражу у розмірі 400 000 грн. (без обов`язкових відрахувань). Судові витрати просить покласти на відповідача.

Вимоги обґрунтовувала тим, що з квітня 2015 по грудень 2017 проживала разом з ОСОБА_2 у АДРЕСА_1 .

05.03.2016 ОСОБА_1 за власні кошти купили собі 10 лотерейних білетів з надією виграшу. У зв`язку з тим, що за умовами акції можливо було зареєструвати на один номер телефону лише 5 квитків, тому для реєстрації квитків вона використала свій телефон та телефон відповідача, оскільки з ним вони проживали однією сім`єю та планували одружитись.

06.03.2016 відбувся прямий ефір лотерейного розіграшу «Лото Забава» 865 тиражу державної грошової лотереї «Лото Забава», в якому виграшний номер квитка, що надає право на отримання призу у розмірі 400 000 грн., співпав з одним з її лотерейних білетів. Даний виграшний білет був зареєстрований з мобільного телефону ОСОБА_3 . Під час розмови з менеджером із «Лото ОСОБА_4 » відповідач повідомив свої анкетні дані. 13.06.2016 відповідач взяв участь у прямому ефірі «Лото Забава» у м. Києві, де йому було вручено сертифікат на виграш 400 000 грн. та він у прямому ефірі повідомив, що виграш належить безпосередньо його дружині ОСОБА_5 , тобто їй.

З 16.03.2016 по 18.03.2016 даний виграш було зареєстровано у м. Львові та відкрито рахунок на ім`я відповідача. Після чого відповідач знаючи, що виграш належить їй, передав їй картку та пін-код від такої.

У період з 27.07.2017 по 23.12.2017 відповідач перебував на тимчасових роботах за межами України. У цей період, приблизно жовтень 2017 року, на банківську карту надійшли кошти у сумі 320 390 грн. (сума після усіх відрахувань та комісій), які вона зняла та використала на купівлю автомобіля, на проживання та оплату орендованої квартири. Жодних претензій зі сторони відповідача щодо зняття та використання даних коштів не виникало. У кінці 2017 вона зрозумівши, що відповідач не має наміру одружуватись з нею, зібрала речі та переїхала до батьків у м. Ялту.

У травні 2018 року її викликали у поліцію та ознайомили зі змістом заяви, на підставі якої відкрито кримінальне провадження № 0000376, за фактом крадіжки коштів у відповідача. Надалі кримінальне провадження закрито. Згодом, відповідач звернувся до суду з позовом про повернення безпідставно набутого майна.

Зазначила, що вона фактично набула статусу учасника (гравця) у лотереї «Лото Забава» та одночасно з придбанням квитків стала їх власником, а також стороною договірних відносин, на умовах яких надано саме їй право на одержання виграшу у лотереї. Також наголосила, що придбала лотерейні білети не за кошти відповідача, а за свої особисті кошти.

Згідно Умов проведення державної грошової лотереї «Лото - Забава», під час розіграшу лотереї комп`ютер у студії «Лото - Забава» довільно вибирає переможним номер лотерейного білета, а не номер мобільного телефону, з якого зареєстровано даний білет. Тому вважає, що саме вона є учасником лотереї і власником лотерейного квитка, що надалі став виграшним та саме з якого виникли договірні відносини, з яких на встановлених умовах у неї з`явилось право на оформлення та отримання виграшу лотереї у розмірі 400 000 грн.

За таких обставин вважає, що є всі наявні підстави для визнання за нею права власності на виграшний лотерейний квиток та право на отримання виграшу. Просила про задоволення позову.

Оскаржуваним рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14 лютого 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на лотерейний білет та права на виграш у лотерею - відмовлено.

Рішення оскаржила ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Кецко В.Я.

Зазначає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення без врахування та без з`ясування всіх обставин справи, які мають істотне значення для справи, що призвело до неправильного застосування норм матеріального права, які регулюють правовідносини, що виникли у сфері законодавства про лотереї.

Вважає помилковими висновки суду першої інстанції про відсутність підстав вважати апелянта власником виграшного білету з посиланням на вимоги ч.9 ст. 9 Закону України «Про державні лотереї в Україні» та на п. 7.2, 7.3 Умов проведення державної лотереї «Лото-Забава» затверджених наказом ТОВ «М.С.Л.» від 24.04.2015 №129.

Зауважує, що для правильного вирішення справи щодо встановлення дійсного власника лотерейних білетів, необхідно було врахувати положення ст. 633 та 634 Цивільного Кодексу України, ст. 7, 8, 10 Закону України «Про державні лотереї в Україні», за змістом яких прийняття оплати вартості лотерейного білета або ставки учасника в іншій формі засвідчує факт укладення угоди між оператором державних лотерей та цим учасником.

Згідно із п. 1.9 Умов проведення державної лотереї «Лото-Забава» затверджених наказом ТОВ «М.С.Л.» від 24.04.2015 №129, придбання гравцем білета лотереї є укладенням між гравцем та оператором публічного договору на умовах, визначених цими Умовами в редакції, чинній на дату проведення розіграшу того тиражу лотереї, в якому бере участь придбаний гравцем білет лотереї.

Наголошує, що саме ОСОБА_1 є власником лотерейних білетів, оскільки 05.03.2016 року за власні кошти їх придбала, а тому саме з нею виникли договірні правовідносини та саме вона є стороною договірних відносин, на яку поширювались умови проведення державної грошової лотереї «Лото-Забава». Відтак, саме в апелянта виникло право на оформлення та отримання виграшу у лотереї.

Зазначає, що виграшним не є номер мобільного телефону, а комбінація лотерейного білету, відповідно переможцем може бути особа, яка такий білет придбала та є його власником.

Суд першої інстанції помилково відніс встановлені обставини, викладені в постанові Верховного Суду у справі №453/843/18 від 14.09.2022, до обставин, які мають визначальний та преюдиційний характер у даній справі.

Просить скасувати рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14 лютого 2023 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задовольнити в повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

В судове засідання 11 липня 2023 року учасники справи не прибули, позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 подали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із відсутністю у позивачки можливості залишити на сторонню особу малолітнього сина, при цьому, представник ОСОБА_6 повідомив про участь в іншому судовому засіданні.

На переконання колегії суддів, матеріалів справи достатньо для розгляду справи по суті, а тому вважає за можливе, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, розглядати справу за відсутності осіб, що не з`явилися.

За відсутності всіх осіб, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення враховуючи таке.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною 6 цієї ж статті визначено, що в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач ОСОБА_2 06 березня 2016 року став переможцем у 865 тиражі державної грошової лотереї «Лото-Забава» та набув право на отримання виграшу у розмірі 400 000 грн.

При цьому, суд критично оцінив доводи позивачки стосовно того, що вона фактично набула статусу учасника (гравця) у лотереї «Лото-Забава» та одночасно придбанням квитків стала їх власником і стороною договірних відносин, на умовах, яких надано саме їй право на одержання виграшу у лотереї незалежно від того, з якого номеру телефону був зареєстрований її виграшний білет.

Сам факт купівлі білета «ЛотоЗабава» не свідчить про те, що ОСОБА_7 стала учасником лотереї, оскільки така не вчинила подальших необхідних дій для набуття такого статуту, а саме не здійснила відправлення смс повідомлення з числом, що складає ігрову комбінацію, що виявився виграшним. Натомість, відповідач ОСОБА_8 був зареєстрований як учасник лотереї, став переможцем розіграшу державної грошової лотереї «ЛотоЗабава» та отримав виграш, з якого сплатив податок, що свідчить що це й є його доходом, власністю.

На час проведення розіграшу, оголошення переможця, а також отримання призу відповідачем, позивачка цих фактів не оспорювала. Жодних договірних відносин з приводу дарунку між сторонами не було.

Перевіряючи законність оскаржуваного рішення колегія суддів виходить із такого.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (ч. 1 ст. 1 ЦК України).

Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, юридичні факти,заподіяння матеріальної та моральної шкоди тощо, а також вони можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства (ст. 11 ЦК України).

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Звернувшись з відповідним позовом, позивач в силу ст.12ЦПК України зобов`язаний довести правову та фактичну підставу своїх вимог.

З матеріалів справи встановлено, що відповідач ОСОБА_2 06 березня 2016 року став переможцем у 865 тиражі державної грошової лотереї «Лото-Забава» та набув право на отримання виграшу у розмірі 400 000 грн., з яких вирахувано та перераховано до бюджету податок на доходи фізичних осіб у розмірі 72 000 грн. та військовий збір у розмірі 6 000 грн.

14.09.2017 зазначений виграш за вирахування суми податків та зборів виплачено в повному розмірі. Дана обставина підтверджується копією повідомлення ТОВ «М.С.Л.» №180 від 11.04.2018 (т. 1 а.с. 48).

Для оформлення виграшу складена квитанція на прийом білета/квитка (чека) лотереї на експертизу від 17.03.2016 на ім`я ОСОБА_2 , який претендує на виграш 400 000 грн. Власником білета/квитка зазначено ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 35).

Згідно із повідомленням головного редактора всеукраїнської лотерейної газети «Азарт» від МСЛ, вбачається, що дійсно у статті «Мрії здійснюються!», опублікованої у випуску №11 (956) від 14 березня 2016 року газети «Азарт від МСЛ», зазначається, зокрема, про те, що четвертим переможцем весняної акції став ОСОБА_2 з м. Стрий Львівської області, який 06 березня 2016 в 865 тиражі «Лото-Забава» виграв у додатковому розіграші 400 000 грн. (т. 1а.с.14-15).

Відповідно до виписки по картці/рахунку № НОМЕР_1 т ОСОБА_2 , 14.09.2017 на вказаний рахунок перераховано кошти у розмірі 320 390 грн.

У період з 27.09.2017 по 29.11.2017, з карткового рахунку витрачено коштів на загальну суму 320 390 грн., а саме: 27.09.2017р. - на суму 10 000 грн., 27.09.2017р. - на суму 10 000 грн., 27.09.2017р. - на суму 20 000 грн., 27.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 27.09.2017р., - на суму 8 000 грн., 27.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 27.09.2017р., - на суму 20 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 20 000 грн.,28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 20 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 8 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 8 000 грн., 28.09.2017р., - на суму 4 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 20 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 4 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 4 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р. - на суму 8 000 грн., 29.09.2017р - на суму 4 000 грн., 29.11.2017р.- на суму 113,56 грн. 30.09.2017р. - 8 000 грн., 30.09.2017р. - 8 000 грн., 30.09.2017р. - 4 000 грн., 02.10.2017р. - на суму 20 000 грн., 03.10.2017р. - на суму 20 000 грн., 03.10.2017р. - на суму 20 000 грн., 06.10.2017р. - на суму 262,16 грн. (т. 1 а.с.91-92).

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач ОСОБА_1 як підставу позову зазначала те, що саме вона є власником виграшного лотерейного квитка, оскільки придбала 10 квитків за власні кошти, проте через обмеження кількості зареєстрованих квитків з одного номера телефону, 5 квитків, серед яких був виграшний, зареєструвала через номер телефону ОСОБА_2 .

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державні лотереї в Україні» законодавство про лотереї складається з цього Закону, що є спеціальним (базовим) законом у регулюванні лотерейної сфери, інших нормативно-правових актів.

Пунктом другим частини першої статті 1 Закону України «Про державні лотереї в Україні» встановлено, що лотерея - масова гра, незалежно від її назви, умовами проведення якої передбачається розіграш призового (виграшного) фонду між її гравцями і перемога в якій має випадковий характер, територія проведення (розповсюдження) якої поширюється за межі однієї будівлі (споруди), незалежно від способу прийняття грошей за участь у такій грі.

Згідно із п. 7 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону ставка - плата гравця за одноразову участь у розіграші державної лотереї чи її окремого тиражу.

Відповідно до пункту 8 частини першої Закону України «Про державні лотереї в Україні», лотерейний білет - документ встановленої умовами проведення лотереї форми, виготовлений відповідно до вимог законодавства, наявність якого засвідчує внесення гравцем лотереї ставки і надає право одержати приз відповідно до умов проведення лотереї. Державна лотерея може проводитись як із застосуванням лотерейних білетів, так і з застосуванням інших засобів, які дозволяють засвідчити участь у лотереї або розмір виграшу, якщо вони передбачені умовами лотереї, в тому числі через термінали електронної системи прийняття ставок;

Частинами 1-4 ст. 10 вказаного Закону передбачено, що держава гарантує дотримання прав гравців державних лотерей, визначених цим Законом. Гравцем у державній лотереї може бути фізична особа, яка досягла 18 років та самостійно і добровільно сплатила ставку (ставки) розповсюджувачу державної лотереї. Будь-яка фізична особа, яка до закінчення терміну прийняття ставок, встановленого умовами проведення лотереї, оплачує вартість лотерейного білета або робить ставку в іншій формі, набуває статусу гравця. Прийняття оплати вартості лотерейного білета або ставки гравця в іншій формі засвідчує факт укладення угоди між оператором державних лотерей та цим гравцем. Оператор державних лотерей зобов`язаний перевіряти право гравця на одержання призу в порядку, встановленому умовами проведення державної лотереї.

У відповідності до ч. 8 ст. 12 Закону виплата призів державної лотереї здійснюється на підставі пред`явленого лотерейного білета або іншого засобу, що відповідно до умов проведення державної лотереї посвідчує право гравця на отримання призу. Передумовою видачі призу є проведення оператором державних лотерей або уповноваженою ним особою експертизи лотерейного білета або іншого засобу, що відповідно до умов проведення державної лотереї посвідчує право гравця на отримання призу, що підтверджує або спростовує його дійсність.

Згідно із Змінами до Умов проведення державної грошової лотереї «Лото Забава» затверджених наказом ТОВ «М.С.Л.» від 25.11.2015, п.7.1. Порядку розігрування грошових призів (виграшів)VI категорії призового (виграшного) фонду державної грошової лотереї «Лото Забава» викладено у новій редакції.

Зокрема, у п 7.2. Порядку передбачалось, що акційний розіграш проводиться серед гравців, які придбали на тираж лотереї, під час розігрування якого проводитиметься акційний розіграш, одночасно не менше 5 білетів лотереї та зареєструвались в акційному розіграші.

Згідно із п. 7.3. Реєстрація участі у акційному розіграші здійснюється шляхом відправлення гравцем смс повідомлення з числом, що складає ігрову комбінацію. Факт реєстрації гравця в акційному розіграші підтверджується смс-повідомленням про реєстрацію гравця. Гравець набуває статусу учасника акційного розіграшу певного тиражу лотереї з моменту реєстрації його смс-повідомлення (із ігровою комбінацією) для участі у цьому етапі розігрування відповідного тиражу лотереї. Реєстрації підлягають смс-повідомлення, які своєчасно та у форматі визначеному оператором надійшли до оператора.

Реєстрація участі в акційному розіграші здійснюється протягом часу та на номер телефону, що визначений оператором.

Кількість реєстрації для одного гравця не обмежується. З одного номеру телефону можуть бути відправлені смс повідомлення з різними ігровими комбінаціями, але не більше однієї ігрової комбінації у одному смс-повідомленні.

Відправлення гравцем смс-повідомлення для реєстрації участі в акційному розіграші є його згодою на оприлюднення відомостей про нього (факту участі у лотереї, прізвище, імені по батькові, номеру телефону та суми виграшу) як відомостей про учасника гравця/переможця лотереї.

Згідно із п. 5.17 Умов проведення державної грошової лотереї «Лото Забава» затвердженого наказом ТОВ «М.С.Л.» від 24.04.2015 № 129 право на одержання виграшу у лотереї може вільно відчужуватись (продаватись, обмінюватись, даруватись, спадкуватись тощо) гравцем у повній сумі або частково відповідно до діючих норм цивільного законодавства України. Гравець має право обумовити у межах строків встановлених цими умовами для виплати відповідного виграшу, виконання зобов`язань оператором по виплаті виграшу на користь третьої особи. При цьому, гравець дає письмове розпорядження про перерахування суми виграшу третій особі із зазначенням її даних та банківських реквізитів рахунку. Про прийняття відповідного розпорядження гравця оператор видає відповідну довідку.

Аналіз зазначених умов проведення державної грошової лотереї «Лото Забава» дає підстави стверджувати, що гравець набуває статусу учасника розіграшу з моменту реєстрації смс-повідомлення (із ігровою комбінацією) для участі у цьому етапі розігрування відповідного тиражу лотереї. Право на визначення переможця (переможців) розіграшу лотереї та визнання права на виграш належить оператору державної лотереї.

Встановивши, що ОСОБА_2 зареєструвався через свій номер телефону в акційному розіграші, відправивши смс повідомлення з різними ігровими комбінаціями (5 білетів лотереї), відтак він набув статус учасника акційного розіграшу 865 тиражу державної грошової лотереї «Лото-Забава».

За результатами розіграшу оператором державної лотереї ОСОБА_2 визнаний переможцем розіграшу лотереї та відповідно набув право на отримання виграшу у розмірі 400000 грн.

Позивачка не заперечувала з приводу отримання виграшу саме ОСОБА_2 , який в свою чергу правом подарувати виграш ОСОБА_1 не скористався, як і не виявив волевиявлення про перерахування суми виграшу третій особі, зокрема ОСОБА_1 .

Лотерейний білет, на підставі якого відповідач став переможцем лотереї, хоча і був придбаний ОСОБА_1 , проте в подальшому зареєстрований для участі у розіграші саме ОСОБА_2 з його особистого номера телефону, який водночас став учасником та переможцем виграшу, проти чого позивачка не заперечувала більше 5 років.

Спори про визнання за ОСОБА_1 прав переможця у зазначеному розіграші лотереї, в тому числі з оператором державної лотереї були відсутні.

Причиною звернення до суду з означеним позовом послужило судове рішення від 09.03.2021 у справі 453/843/18 про повернення безпідставно набутого майно (виграшних коштів).

Колегія суддів наголошує на тому, що визначення переможця лотереї пов`язується не з тим, хто придбав чи кому належав лотерейний квиток до моменту його реєстрації для участі у розіграші, а з тим, хто став учасником розіграшу відповідно до Умов проведення державної грошової лотереї «Лото Забава», які діяли на момент проведення розіграшута отримав шанс на виграш.

Таким чином, місцевий суд правильно встановив фактичні обставини справи, застосував матеріальний закон та дотримався процедури розгляду, передбаченої ЦПК України, тому підстави для скасування рішення суду відсутні.

Згідно із ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 368, 372, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кецка Володимира Ярославовича - залишити без задоволення.

Рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14 лютого 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 11 липня 2023 року.

Головуючий А.В. Ніткевич

Судді С.М. Бойко

С.М. Копняк