12.07.2023 Суддя Бугера О. В..
Справа № 644/4695/23
Провадження № 2/644/1654/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бугера О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, -

У С Т А Н О В И В:

Позивачем, 12.07.2023 року, через підсистему «Електронний суд», подано до суду відповідну позовну заяву. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Одночасно в позовній заяві, позивачка просила відстрочити їй сплату судового збору до моменту винесення судом рішення.

Дослідивши подану заяву та додані до неї докази, вважаю, що подана позовна заява не в повному обсязі відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, у зв`язку із чим підлягає залишенню без руху.

Відповідно до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту заяви. Так, відповідно до ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Окрім того, відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Досліджуючи зміст клопотання, викладеного позивачкою в позовній заяві щодо відстрочення сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

За нормами п. 1 ч. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про відстрочку сплати судового збору, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Позивачкою в даному випадку не додано до позовної заяви будь-яких документів, які б надали можливість суду визначити її майновий стан. Окрім того, клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, у разі задоволення, зобов`язує позивача сплатити даний судовий збір до постановлення судового рішення, у разі його несплати, позовна заява залишається без розгляду. Враховуючи наведене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивачкою заявлено 1 вимогу немайнового характеру, за яку, відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено сплату судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1073,60 грн..

Тобто, позивачем при подачі позову не дотримано вимоги п.4 ч. 3 ст. 175, ч.1, 4 ст. 177 ЦПК України, а саме не викладено зміст позовних вимог безпосередньо до нотаріуса, з урахуванням відповідної позиції п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тобто у разі відсутності інших спадкоємців, орган територіальної громади в даному випадку Харківська міська рада. Також, позивачем до позову не додано доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, а також не додано до позову квитанції про сплату судового збору.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно привести подану заяву у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України щодо форми та змісту, подати до суду позовну заяву оформлену відповідно до вимог процесуального закону. Враховуючи наведене, вважаю за необхідне залишити заяву без руху, з наданням строку для усунення недоліків заяви.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися не поданою і буде повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.с т. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору до моменту винесення судом рішення залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, - залишити без руху.

Повідомити про це заявника та надати строк у десять днів з часу отримання ухвали для усунення недоліків, та роз`яснити, що у разі не усунення недоліків, а також неподання про це відповідних документів у визначений строк, заява вважається неподаною і повертається заявнику, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Бугера