Справа № 522/7144/22
Провадження № 2/522/1542/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11 липня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Павлик І.А., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Одеси про припинення трудових відносин, повернення трудової книжки, стягнення вихідної допомоги та компенсації,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси із позовною заявою до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Одеси, у якому просить суд:

- припинити трудові відносин між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) та Квартирно-експлуатаційним відділом (м. Одеса, код за ) шляхом розірвання трудового договору за ч. 3 ст. 38 Кодексу Законів про працю України;

- стягнути з Квартирно-експлуатаційного відділу м. Одеса (м. Одеса, код за ) на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) вихідну допомогу у розмірі його тримісячного середнього заробітку;

- зобов`язати Квартирно-експлуатаційний відділ м. Одеса (м. Одеса, код за ) повернути ОСОБА_1 трудову книжку з відповідним записом про його звільнення за ч. 3 ст. 38 Кодексу Законів про працю України, згідно вимогам Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства праці України та Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993;

- стягнути з Квартирно-експлуатаційного відділу (м. Одеса, код за ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) компенсацію у розмірі його середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (ч. 5 ст. 235 КЗпП України).

Ухвалою суду від 01.07.2022 позовну заяву ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Одеси про припинення трудових відносин, повернення трудової книжки, стягнення вихідної допомоги та компенсації залишено без руху. Встановлено позивачу для усунення вищезазначених недоліків десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позов без руху, суд зазначив, що для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід визначити ціну позову та обґрунтований розрахунок сум, які він просить суд стягнути з відповідача та виходячи з визначеної ним ціни позову сплатити судовий збір у розмірі, встановленому законом за вимогою майнового характеру та 992,40 грн за вимогою немайнового характеру.

21.06.2023 на електронну пошту та 22.06.2023 засобами поштового зв`язку позивач направив до суду клопотання про розстрочення сплати судового збору до якого долучив докази сплати судового збору в сумі 2 000,00 грн.

Клопотання обґрунтовано тим, що предметом даного спору є захист трудових прав позивача, пов`язаних з реалізацією ним службової кар`єри, що зумовлює його право на зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення його сплати. Також позивач зазначає, що з ухвалою суду від 01.07.2022 він ознайомився лише 12.06.2023, а тому ним не пропущено строк на усунення недоліків.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, законодавець передбачив можливість відстрочити сплату судового збору лише з підстав пов`язаних з майновим станом сторони.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні підтверджуючі даний факт докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи, що підтверджують заборгованість перед іншими особами, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження тощо.

Отже, фактичною підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законом розмірі.

У п. 29 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачем до клопотання про розстрочення сплати судового збору не надано жодного доказу на підтвердження його скрутного матеріального становища, яке не дозволяє йому сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Крім того, позивачем не усунуто недоліки, вказані в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху в частині визначення ціни позову та обґрунтованого розрахунку сум, які він просить суд стягнути з відповідача, що унеможливлює визначення суми судового збору, що підлягає сплаті за розгляд даного позову.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи те, що позивач майже рік не цікавився ходом провадженням у справі за його позовом, не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 01.07.2022, та не надав доказів на підтвердження підстав для розстрочення сплати судового збору, суд вважає позовну заяву неподаною і повертає її позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 258, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Одеси про припинення трудових відносин, повернення трудової книжки, стягнення вихідної допомоги та компенсації вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до положень ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, разом із позовною заявою і доданими до неї документами, а копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та протягом п`ятнадцяти днів може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду.

Суддя І.А. Павлик