Справа №638/7113/23
Провадження № 2/638/3913/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвіра Д.М., розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та з централізованого водовідведення,-

встановив:

05 липня 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшли матеріали позовної заяви Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та з централізованого водовідведення.

У зв`язку із перебуванням судді Цвіри Д.М. у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 125, ч. 1 ст. 190, ч.4 ст.185, ч.1 ст.122 КК України (638/1216/22), матеріали позовної заяви було отримано суддею 10 липня 2023 року.

До позовної заяви позивачем додано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі. Клопотання обґрунтовано тим, що після 24.02.2022 фінансовий стан підприємства різко погіршився, зазначене безпосередньо пов`язане з введенням воєнного стану, військовими діями та рішеннями, прийнятими органами державної влади та місцевого самоврядування. Зокрема, вибухи поблизу будівель КП «Харківводоканал» завдали підприємству пошкоджень, які призвели до порушення процесу господарської діяльності. Крім того, рівень нарахувань та надходжень коштів на рахунки підприємства зменшився більше ніж на 70%.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно п.29 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17.10.2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах зазначено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність па утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своїй практиці Європейський суд вказав, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Однак, як це зазначено в Ухвалі від 17.01.2022 року у справі №441/1609/19 Касаційного цивільного суду ВС, суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Із урахуванням багаточисельної судової практики, можна дійти висновку, що за змістом положень статті 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони, вирішується на розсуд суду в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони дійсно перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі.

Таким чином, відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно із ч. 1 ст. 4 вказаного Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2023 року становить 2 684,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ціна позову у цій справі становить 18 484,75 грн.

Таким чином, розмір судового збору який підлягає оплаті за подання до суду даного позову становить - 2 684,00 грн.

У зв`язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача КП «Харківводоканал» про відстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 133, 136, 260 ЦПК України, суд,-

постановив:

Клопотання позивача Комунального підприємства «Харківводоканал» про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, яке міститься в позовних вимогах позовної заяви - задовольнити.

Відстрочити позивачу Комунальному підприємству «Харківводоканал» сплату судового збору до моменту ухвалення рішення по цивільній справі №638/7113/23 за позовною заявою Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та з централізованого водовідведення.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Цвіра