УХВАЛА

12 липня 2023 року

м. Київ

справа № 754/204/21

провадження № 61-1246св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Головне управління Національної поліції у місті Києві, Управління Державної казначейської служби України у Деснянському районі міста Києва,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження заяву представника Головного управління Національної поліції у місті Києві - Глущенко Оксани Миколаївни про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 15 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві та Управління Державної казначейської служби України у Деснянському районі міста Києва про стягнення моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві (далі - ГУ НП у місті Києві) та Управління Державної казначейської служби України у Деснянському районі міста Києва про стягнення моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 26 травня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з ГУ НП у місті Києві на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 200 000,00 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року апеляційну скаргу ГУ НП у місті Києві задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 травня 2022 року скасовано та ухвалено у справі нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з держави Україна за рахунок коштів державного бюджету України на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 15 березня 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року змінено в частині розміру стягнення моральної шкоди, збільшивши її розмір з 10 000,00 грн до 17 000,00 грн. У іншій частині постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року залишено без змін (провадження № 61-1246св23).

У квітні 2023 року представник ГУ НП у місті Києві - Глущенко О. М., подала до Верховного Суду заяву про виправлення описки, допущеної у постанові Верховного Суду від 15 березня 2023 року, а саме: просить виправити допущену описку у мотивувальній та резолютивній частинах постанови Верховного Суду від 15 березня 2023 року, замість помилково зазначеного «Постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року змінити в частині розміру стягнення моральної шкоди, збільшивши її розмір з 10 000,00 гривень до 17 000,00 (сімнадцять тисяч) гривень» правильно зазначити, що стягненню підлягає 13 400,00 грн.

Заява мотивована тим, що відповідно до змісту судового рішення, а саме: мотивів, з яких виходив Верховний Суд, та застосованих норм права суд зазначив, що ураховуючи вимоги статті 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури, суду», апеляційний суд дійшов висновку про те, що мінімальний розмір моральної шкоди становить 13 400,00 грн. Суд апеляційної інстанції ухвалив правильне по суті рішення, проте помилково зменшив мінімальний розмір моральної шкоди, передбачений Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» до 10 000,00 грн, оскільки визначений законом розмір відшкодування моральної шкоди є тим мінімальним розміром, що гарантований державою.

Враховуючи зазначене, на думку представника ГУ НП у місті Києві - Глущенко О. М., при прийнятті постанови від 15 березня 2023 року Верховним Судом у складі колегії суддів першої судової палати Касаційного цивільного суду допущена описка у частині розміру стягнень моральної шкоди у сумі 17 000,00 грн, оскільки відповідно до мотивувальної частини цієї постанови така сума становить 13 400,00 грн.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 травня 2023 року справу № 754/204/21(провадження № 61-1246св23) призначено судді-доповідачеві.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо».

Викладені заявником обставини, не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України.

Змінюючи постанову суду апеляційної інстанції у частині розміру стягнення моральної шкоди, збільшивши її розмір з 10 000,00 грн до 17 000,00 грн, суд касаційної інстанції виходив із того, що суд апеляційної інстанції помилково зменшив мінімальний розмір моральної шкоди, передбачений Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» з 13 400,00 грн до 10 000,00 грн, оскільки визначений законом розмір відшкодування моральної шкоди є тим мінімальним розміром, що гарантований державою.

При цьому розмір стягнення моральної шкоди у сумі 17 000,00 грн, колегія суддів Верховного Суду визначила з урахуванням обставини у цій конкретній справі (характер і обсяг страждань (фізичного болю, душевних і психічних страждань тощо), яких зазнав позивач, можливості відновлення немайнових втрат, їх тривалість, тяжкість вимушених змін у його життєвих і суспільних стосунках, ступінь зниження престижу, репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, і сама можливість такого відновлення у необхідному чи повному обсязі, тощо) та принципів розумності й справедливості.

З огляду на виявлене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника ГУ НП у місті Києві - Глущенко О. М. про виправлення описки, оскільки викладені заявником обставини тягнуть за собою зміну змісту судового рішення.

Керуючись статтею 269 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Головного управління Національної поліції у місті Києві - Глущенко Оксани Миколаївни про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 15 березня 2023 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Р. А. Лідовець

С. Ф. Хопта