КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення справи до суду першої інстанції

11 липня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 травня 2023 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 04 травня 2023 року, повний текст якого складено 17 травня 2023 року, позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 1/2 частину заборгованості за житлово-комунальні послуги з нарахованими інфляційними втратами та 3 % річних в сумі 57 872,62 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» понесені по справі судові витрати пропорційно задоволеній частині позовних вимог в сумі 1 134,56 грн.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 14 червня 2023 року позивач в особі представника за довіреністю - ОСОБА_3 звернувся засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою.

Однак, питання щодо відкриття апеляційного провадження не може бути вирішене судом апеляційної інстанції з наступних підстав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет, підстави та відповідачів за пред`явленим позовом наділений лише позивач (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

Частиною першою статті 47 ЦПК України регламентовано, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

За приписами статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно (частина перша статті 50 ЦПК України).

Стаття 55 ЦПК України передбачає, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до частини першої, другої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

За змістом частини першої статті 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.

У вступній частині рішення зазначаються, зокрема, ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи.

У резолютивній частині рішення зазначаються висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог. Висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення).

Як вбачається з матеріалів справи, ПрАТ «АК «Київводоканал»пред`явило в суді позов про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги до двох відповідачів, а саме: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Однак, у вступній частині оскаржуваного рішення від 04 травня 2023 року суд першої інстанції зазначив, що розглянув цивільну справу за позовом ПрАТ «АК «Київводоканал»лише до одного з відповідачів - ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

При цьому матеріали справи не свідчать, що після відкриття провадження та до ухвалення у справі рішення по суті спору у справі змінювався суб`єктний склад відповідачів, а провадження у справі в частині вимог до ОСОБА_1 припинялося у встановлений ЦПК України спосіб.

Крім того, за змістом оскаржуваного рішення, районний суд задовольнив вищевказані позовні вимоги тільки частково, проте в мотивувальній і резолютивній частинах рішення не зазначив, в якій саме частині у задоволенні позову про стягнення заборгованості відмовляється, а тому спір між сторонами фактично залишився не вирішеним в цій частині.

Відповідно до статей 269 - 271 ЦПК України після проголошення судового рішення суд, що ухвалив його, не може, як правило, сам скасувати або змінити власне рішення. Тому, за загальним правилом, допущені недоліки судового рішення виправляються вищестоящим судом.

Проте, суд має ряд повноважень, передбачених цими положеннями, з усунення недоліків ухвалених ним рішень. Такими повноваженнями є виправлення описок та арифметичних помилок в судовому рішенні, ухвалення додаткового рішення або його роз`яснення.

Згідно із частиною третьою статті 365 ЦПК України якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року № 12 «Про практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи не є вичерпним.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що матеріали цивільної справи за позовом ПрАТ «АК «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги необхідно повернути до суду першої інстанції для вирішення питання про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 04 травня 2023 рокута/або ухвалення додаткового судового рішення щодо заявлених позовних вимог у справі, які не вирішені у вказаному рішенні.

На підставі викладеного та керуючись статтями 365, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Цивільну справу № 754/12182/22 за позовом приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги повернути до Деснянського районного суду міста Києвадля вирішення питання про виправлення описки в рішенні від 04 травня 2023 рокута/або ухвалення додаткового судового рішення щодо заявлених позовних вимог у справі, які не вирішені в цьому рішенні, протягом десяти днів з моменту надходження справи до суду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.А. Голуб