Справа № 946/4791/23
Провадження № 2/946/2681/23
У х в а л а

04 липня 2023 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Баннікова Н.В., розглянувши позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми надміру виплаченої пенсії, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми надміру виплаченої пенсії.

Позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України.

У позовній заяві позивач зазначив про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення, розстрочення, зменшення або звільнення сплати судового збору у справі з посиланням на правовий статус позивача, характер спору тощо.

Ознайомившись з клопотанням про відстрочення (звільнення, зменшення) сплати судового збору, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні такого клопотання з огляду на наступне.

Так, обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3)предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомостіпро застраховануособу (формаОК-5), що видаєтьсяорганами Пенсійногофонду України,та/абовідомості з Державного реєструфізичних осіб-платників податків про суми/джерелавиплачених доходівта утриманихподатків,що видаєтьсяорганами Державноїподаткової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Разом з тим, заявником обставини не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки ним не надано доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з позовом перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі. У зв`язку з чим, суд позбавлений можливості вирішити питання про відстрочення сплати судового збору за подання позову , а тому не може звільнити позивача.

При цьому, відмова у відстроченні сплати судового збору не порушує положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий суд, оскільки не перешкоджає апелянту у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови відстрочення сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на зазначене, клопотання позивача про відстрочення (звільнення, зменшення) сплати судового збору за подання позову не підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також, відповідно до вимог ч.4 ст.177 та п.3 ч.2 ст.175 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, позивачем заявлено вимогу майнового характеру про стягнення з відповідача надміру виплаченої пенсії в сумі 200,00 грн.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 2023 рік становить 2 684 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до підп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір». Ціна позову зазначена 200,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до заявленої вимоги майнового характеру в розмірі 2 684 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Судовий збір повинен бути сплачений на наступний рахунок:

Отримувач: ГУК в Одеській області/ м. Ізмаїл/22030101

Рахунок отримувача: UA0015742

Код отримувача ( ЄДРПОУ) - 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача МФО -899998

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: "Судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області.

Оригінал квитанції про сплату судового збору потрібно надати до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, ст.4 ЗУ «Про судовий збір», -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми надміру виплаченої пенсії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: Н.В.Баннікова