Справа № 333/2955/23
Провадження № 2-з/761/470/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Наталія Василівна, вивчивши матеріали заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Першої київська державна нотаріальна контора, тертя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

До Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ спільної сумісної власності подружжя в якій позивач просить: розділити спільну сумісну власність подружжя, а саме: легковий автомобіль МG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 , aвтобус БАЗ A079.04 2004р.в., VIN: НОМЕР_2 , легковий автомобіль MERCEDES-BENZ, VIN: НОМЕР_3 наступним чином:

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) право особистої приватної власності на легковий автомобіль MG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 .

Визнати за ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) особистої приватної власності на автобус БАЗ А079.04 2004р.в. VIN: НОМЕР_2 та легковий автомобіль MERCEDES-BENZ, VIN: НОМЕР_3 .

Стягнути з ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) на її користь компенсацію різниці вартості майна 69480,34 грн.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 19.04.2023 року цивільну справу № 333/2955/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, надіслати за підсудністю до Шевченківського районного суду міста Києва.

Одночасно з позовом позивачем подано заява про забезпечення позову у якій позивач просить суд накласти арешт, шляхом заборони відчуження на автомобіль MG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заява мотивована тим, що позивач звернулась до суду з позовом про поділ майна подружжя, предметом розподілу є три транспортні засоби і всі вони зареєстровані за відповідачем. В позовній заяві вона просить залишити їй один автомобіль, а саме легковий автомобіль MG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_6 . У заяві зазначено, що особливістю здійснення перереєстрації транспортних засобів в Україні є те, що титульний власник має можливість здійснити їх відчуження без згоди іншого з подружжя, незаважаючи на те, що майно були придбане у шлюбі.

В обґрунтування заяви зазначено, що відчуження легкового автомобіля MG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_6 призведе до втрати єдиного транспортного засобу, яким позивач може користуватись, оскільки іншим майном є мікроавтобус та автобус, які вона не може використовувати для власного користування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як вбачається з матеріалів заяви, а саме відповіді на запит №154523988 від 24.01.2023 до МВС України, що відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є власником: - легкового автомобіля МG 6 2012р.в., VIN: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_6 , - aвтобуса БАЗ A079.04 2004р.в., VIN: НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_7 , - легкового автомобіля MERCEDES-BENZ, VIN: НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_8 .

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Дослідивши матеріали справи та вивчивши заяву про забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до положень п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову є накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно із ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, з наведених у заяві про вжиття заходів забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предмет позову по даній справі щодо поділу майна подружжя та заявлений позивачем захід забезпечення позову є взаємопов`язаний з предметом спору, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача за захистом яких він звернувся до суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 331/1255/17 (провадження № 61-11180св18) зазначено, що «забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення».

Дослідивши матеріали цивільної справи, враховуючи предмет позову, наведені докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе забезпечити позов шляхом накладення арешту на транспортний засіб MG, модель 6, номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_1 , 2012 року випуску, колір: чорний, реєстраційний номерний знак НОМЕР_6 , що зареєстровані на праві власності за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Першої київська державна нотаріальна контора, тертя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, - задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб MG, модель 6, номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_1 , 2012 року випуску, колір: чорний, реєстраційний номерний знак НОМЕР_6 , що зареєстровані на праві власності за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

Реквізити стягувача: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Реквізити боржника: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 .

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя: