Справа №461/665/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2023 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

Головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Рожко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

позивач ? ОСОБА_1

( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 )

представник позивача ? адвокат Брона Мар`яна Василівна

(79054, м. Львів, вул. Кульчицької, 15/46)

до

відповідач ? Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон»

(79019, м. Львів, вул. Б. Хмельницького, 10/2, 1);

відповідач - Кредитна спілка «Експрес Кредит Юніон»

(76018, м. Івано-Франківськ, вул. Галицька, 32, )

представники відповідача Гнідець Олеся Миколаївна, ОСОБА_2

( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Якимів Надія Богданівна

(79005, м. Львів, вул. Дорошенка, 25/13)

про стягнення заборгованості по депозитних вкладах, ?

встановив:

Позиції сторін та учасників справ, заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Адвокат Брона Мар`яна Василівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ? Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Якимів Надія Богданівна про стягнення заборгованості по депозитних вкладах, у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить стягнути солідарно з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» та Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на користь ОСОБА_1 23921,75 грн заборгованості по депозитних вкладах, згідно договору № 350/06-21/Ві та № 351/06-21/В1 від 07.06.2021 року, укладених між Відділенням № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 склала заповіт від 23.05.2013 року, посвідчений державним нотаріусом Першої Львівської державної нотаріальної контори Сулимою Н.Б. за реєстровим № 6-562, згідно тексту якого заповідала усе своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день її смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право, в тому числі і належну їй на праві приватної власності частину квартири АДРЕСА_3 , своїй доньці - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно. 23.06.2022 року ОСОБА_1 подала до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б. заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_3 , після чого нотаріусом було заведено спадкову справу. ОСОБА_1 повідомила нотаріусу, що покійна ОСОБА_3 мала наявні грошові вклади у відділенні № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», що підтверджується договором № 350/06-21/В1 від 07.06.2021 року про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок) на суму 7 000,00 грн., датою повернення якого було 08.12.2021 року, відсоткова ставка 11,75% річних, та договором № 351/06-21/В1 від 07.06.2021 року про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок) на суму 15 000,00 грн., датою повернення якого було 08.07.2022 року, відсоткова ставка 13% річних, укладених між ОСОБА_3 та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон» в особі начальника відділення №1 Верхоляк М.Є. З метою встановлення наявності та розміру грошового вкладу, розміщеного ОСОБА_3 у КС «Експрес Кредит Юніон», приватним нотаріусом Якимів Н.Б, було надіслано запит № 142/02-14 від 23.06.2022 року, однак відповіді не надійшло. Представник позивача вказує, що згідно п. 2.11 Договорів про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок), укладених між ОСОБА_3 та КС «Експрес Кредит Юніон», у випадку смерті члена КС, що наступила до закінчення строку дії цього Договору, всі права і обов`язки щодо вкладу та нарахованих на дату смерті, але не виплачених процентів переходять до його спадкоємців у порядку, визначеному чинним законодавством України, Статутом Спілки та п. 2.5 «Положення про фінансові послуги». З урахуванням наведеного просить позовні вимоги задовольнити та стягнути з відповідачів 23921,75 грн заборгованості по депозитних вкладах згідно договору № 350/06-21/В1 та №351/06-21/В1 від 07.06.2021 року, укладених між Відділенням № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 06.02.2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

02 березня 2023 року представник позивача ОСОБА_4 подала до суду заяву про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» та заяву про зміну позовних вимог.

Ухвалою суду від 02 березня 2023 року клопотання представника позивача про залучення співвідповідача задоволено. Залучено до участі у цивільній справі за позовом адвоката Брони Мар`яни Василівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б. про стягнення заборгованості по депозитних вкладах в якості співвідповідача Кредитну спілку «Експрес Кредит Юніон» (76018, м. Івано-Франківськ, вул. Галицька, 32, ).

В судовому засіданні 25 квітня 2023 року представник відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» - адвокат Гнідець О.М. подала відзив на позовну заяву, згідно якого просила відмовити у задоволенні позовних вимог позивача. В обґрунтування своєї позиції зазначила, що вимога про стягнення коштів з відповідача за договорами вкладу є передчасною, оскільки така може бути заявлена позивачем лише після того, як відповідачі відмовлять у виплаті коштів на підставі наявного рішення суду про визнання позивачем права на грошові вклади після смерті ОСОБА_3 . Також, вказує, що позивачка не зверталася до КС «Експрес Кредит Юніон» з належним чином оформленими документами, які б підтверджували її право на спадщину за заповітом на все майно померлої, у зв`язку з чим у кредитної спілки не було жодних підстав для виплати позивачу внесків (вкладів) та нарахованих процентів вкладника.

31 травня 2023 року представник відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» - адвокат Гнідець О.М. подала клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 31 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» - адвоката Гнідець О.М. про закриття провадження у справі.

01 червня 2023 року представник позивача подала до суду заяву про збільшення (уточнення) розміру позовних вимог.

19 червня 2023 року представники відповідача - адвокат Гнідець О.М. подала до суду клопотання про долучення судової практики з додатками.

В ході розгляду справи представник позивача Брона М.В. заявлені вимоги підтримала з підстав наведених у позовній заяві. В судове засідання 05 липня 2023 року представник позивача не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представники відповідача - адвокат Гнідець О.М. та Жук Р. С. в ході розгляду справи, кожен окремо, позовні вимоги заперечили з підстав наведених у відзиві. В судове засідання 05 липня 2023 року представник відповідача не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач - Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» (його уповноважений представник) у судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч.2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

В свою чергу, сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З врахуванням тривалості провадження у справі, забезпечення судом можливості сторонам в повній мірі реалізувати свої процесуальні права, а також того, що відповідач неодноразово не з`являвся в судове засідання, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.

Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для вирішення спору по суті. При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні відповідача, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Отже, з врахуванням тривалості провадження, з метою забезпечення розумних строків розгляду у справі, суд вважає, що розгляд справи у відсутності відповідача є можливим, а законні підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

При цьому, суд виходить з того, що Законом України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено наступне.

Стаття 10. Неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану

1. У період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Стаття 12-2. Діяльність судів, органів та установ системи право суддя в умовах воєнного стану

1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Стаття 26. Правосуддя в умовах воєнного стану

1. Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

2. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

3. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

4. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Наведені положення покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства прямо забороняється Законом.

Третя особа Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Якимів Надія Богданівна подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази, оцінка доводів учасників справи, норми права та мотиви їх застосування та незастосування.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно зі статтею 55 Конституції України, кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пунктом 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого відділом ДРАЦС у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 15.02.2022 року на підставі актового запису № 736.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт від 23.05.2013 року, посвідчений державним нотаріусом Першої Львівської державної нотаріальної контори Сулимою Н.Б. за реєстровим № 6-562, згідно якого заповідала усе своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те. що на день її смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право, в тому числі і належну їй на праві приватної власності частину квартири АДРЕСА_3 , своїй доньці - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внаслідок смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно.

23.06.2022 року ОСОБА_1 подала до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б. заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_3 , внаслідок чого нотаріусом було заведено спадкову справу.

Представник позивача вказує, що ОСОБА_1 повідомила нотаріусу, що покійна ОСОБА_3 мала наявні грошові вклади у відділенні № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», що підтверджується договором № 350/06-21/В1 від 07.06.2021 року про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок) на суму 7 000,00 грн., датою повернення якого було 08.12.2021 року, відсоткова ставка 11,75% річних, та договором № 351/06-21/В1 від 07.06.2021 року про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок) на суму 15 000,00 грн., датою повернення якого було 08.07.2022 року, відсоткова ставка 13% річних, укладених між ОСОБА_3 та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон», в особі начальника відділення № 1 Верхоляк М.Є..

Факт здійснення вищевказаних вкладів підтверджується долученими до матеріалів справи договорами № 350/06-21/В1 від 07.06.2021 року № 351/06-21/В1 від 07.06.2021. При цьому, в ході провадження у справі представники відповідача не заперечили факт наявності вищевказаних грошових вкладів ОСОБА_3 .

З метою встановлення наявності та розміру грошового вкладу, розміщеного ОСОБА_3 у КС «Експрес Кредит Юніон», приватним нотаріусом Якимів Н.Б, було надіслано запит № 142/02-14 від 23.06.2022 року на адресу відповідача, однак відповіді не надійшло, що підтверджується листом Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Якимів Надії Богданівни від 21.06.2023 року № 174/02-14.

Таким чином, у зв`язку з неотриманням приватним нотаріусом Якимів Н.Б. інформації щодо наявності та розміру грошового вкладу розміщеного ОСОБА_3 у КС «Експрес Кредит Юніон», у нотаріуса не було можливості видати свідоцтво про право на спадщину на вищевказані грошові вклади, а відтак звернення позивача до суду із даним позовом є належним способом захисту порушеного права, оскільки у інший спосіб такі права захищені бути не можуть.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про кредитні спілки», кредитна спілка - це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки.

Згідно ч.ч.1, 3, 5, 6 ст. 10 Закону України «Про кредитні спілки», членами кредитної спілки можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які постійно проживають на території України, об`єднані хоча б за однією з ознак, зазначених у частині першій статті 6 цього Закону, мають повну цивільну дієздатність, з урахуванням обмежень, передбачених частиною другою цієї статті. Прийняття до кредитної спілки та виключення з її складу провадяться на підставі письмової заяви особи за рішенням спостережної ради кредитної спілки, крім випадків припинення членства у зв`язку із смертю особи або виключенням члена за рішенням загальних зборів у разі порушення ним статуту кредитної спілки. Членство у кредитній спілці настає з дня сплати особою вступного та обов`язкового пайового внесків у порядку, передбаченому статутом кредитної спілки. В першу чергу сплачується вступний внесок. У разі коли вступний та обов`язковий пайовий внески сплачено у різні дні, першим днем членства вважається день сплати обов`язкового пайового внеску. Днем припинення членства у кредитній спілці вважається день прийняття загальними зборами членів кредитної спілки або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення.

Члени кредитної спілки мають право: брати участь в управлінні справами кредитної спілки, обирати та бути обраними до її органів управління; вносити пропозиції на розгляд органів управління кредитної спілки; одержувати від кредитної спілки кредити та користуватися іншими послугами, які надаються членам кредитної спілки відповідно до її статуту; одержувати інформацію про діяльність кредитної спілки, ознайомлюватися з річними балансами, фінансовими звітами, протоколами засідань органів управління кредитної спілки та іншими документами щодо діяльності кредитної спілки; одержувати дохід на свій пайовий внесок, якщо інше не передбачено статутом кредитної спілки; вийти з членів кредитної спілки в порядку, передбаченому цим Законом та статутом кредитної спілки (ч. 1 ст. 11 Закону України «Про кредитні спілки»).

Статтею 23 Закону України «Про кредитні спілки» визначено, що внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності.

Кошти, що належать членам кредитної спілки, обліковуються окремо.

Кошти, що належать членам кредитної спілки, використовуються для надання кредитів членам кредитної спілки, а у разі наявності тимчасово вільних коштів членів кредитної спілки - можуть розміщуватися спілкою на депозитних рахунках в установах банків, які мають ліцензію на право роботи з вкладами громадян, і в об`єднаній кредитній спілці, а також у державні цінні папери, перелік яких встановлюється Уповноваженим органом.

Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами.

Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконанням сторонами.

Відповідно до ст. ст.525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться.

Згідно п. 2.11 Договорів про залучення строкового внеску (вкладу члена кредитної спілки на депозитний рахунок), укладених між ОСОБА_3 та КС «Експрес Кредит Юніон», у випадку смерті члена КС, що наступила до закінчення строку дії цього Договору, всі права і обов`язки щодо вкладу та нарахованих на дату смерті, але не виплачених процентів переходять до його спадкоємців у порядку, визначеному чинним законодавством України, Статутом Спілки та п. 2.5 «Положення про фінансові послуги».

Також судом встановлено, що строк дії договору № 350/06-21/В1 від 07.06.2021 року закінчився 08.12.2021 року, однак ОСОБА_3 не зверталась до відповідача із заявою про повернення вкладу та нарахованих відсотків, відтак, враховуючи п.п. А п. 8.3.1 Договору відбулась його пролонгація. Зокрема, у зазначеному підпункті Договору вказано, що якщо член КС не вимагає повернення суми строкового вкладу у зв`язку із закінченням строку в день повернення вкладу, то з наступного дня договір вважається пролонгованим на умовах вкладу на вимогу із ставкою, яка діє на день повернення вкладу. Продовження вкладу є багаторазовим і здійснюється без оформлення додаткових договорів до даного договору.

Відтак, згідно вищевказаної умови Договору, депозитний вклад у розмірі 7 000,00 грн. було продовжено з 09.12.2021 року по 10.06.2022 року, однак враховуючи той факт, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , такий припинив свою дію саме 14.02.2022 року.

Строк дії договору № 351/06-21/В1 від 07.06.2021 року, відповідно до якого було внесено 15 000,00 грн. 07 липня 2022 року.

Згідно із ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Як передбачено частиною 1 статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно зі статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Аналогічні положення містяться також у статті 321 Цивільного кодексу України.

Частиною 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з час)' відкриття спадщини.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Отже, розмір грошових коштів, які відповідач мав би повернути ОСОБА_3 на день її смерті за договором № 350/06-21/В1 від 07.06.2021 становить:

- 7 000,00 грн. - основна сума боргу;

- 570,11 грн. - заборгованість по відсотках за період з 07.06.2021 року по 14.02.2022 року;

За договором № 351/06-21/В1 від 07.06.2021 року сума боргу становить:

- 15 000,00 грн. - основна сума боргу;

- 1351,64 грн. - заборгованість по відсотках за період з 07.06.2021 року по 14.02.2022 року.

Наведені розрахунки в ході провадження у справі спростовані не були.

Таким чином, загальна сума, яка підлягає поверненню відповідачем на користь позивача становить 23 921,75 грн.

Розрахунок вказаних сум наданий суду позивачем та відповідає вимогам закону.

Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості за депозитними вкладами та відсотків за користування вкладами є обґрунтованими, а тому позов слід задовольнити повністю.

Також, з урахування того, що відповідач Кредитна спілка «Експрес Кредит Юніон» є юридичною особою, а співвідповідач Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» фактично є її структурним підрозділом, суд приходить до висновку, що заборгованість слід стягнути саме з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», а не з її підрозділу.

Ухвалюючи рішення у даній справі, суд також враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, зокрема у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04 від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Оцінюючи вимогу позивача про стягнення з відповідачів витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 частини третьої статті 133 ЦПК України передбачено, що до витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Судом встановлено, що між адвокатом Броною Мар`яною Василівною та ОСОБА_1 укладено договір про надання професійної правничої допомоги від 24 січня 2023 року № 24/01.

Пунктом 5.2 даного договору визначено, що гонорар Адвоката за послуги у суді першої інстанції сторони визначили у розмірі 10 000,00 грн., факт оплати якого позивачем підтверджується Актом приймання-передачі наданих послуг від 24.01.2023 року, який є невід`ємним додатком до даного договору.

Відповідно до акту приймання-передачі наданих послуг від 24 січня 2023 року, адвокат Брона М.В. та Кобилянська Т.В. склали це Акт про те, що клієнт оплатив гонорар за послуги адвоката у суді першої інстанції, передбачений договором про надання професійної правничої допомоги № 24/01 від 24.01.2023 року у розмірі 10000 гривень.

Згідно розрахунку витрат на професійну правничу допомогу від 19.06.2023 року, розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу становить 10000 гривень та складається з наступного:

-консультація клієнта, ознайомлення з первинними документами, аналіз нормативного матеріалу 1000 грн;

-складання позовної заяви до суду 3000 грн;

-складання заяви про залучення до участі у справі співвідповідача 1000 грн;

-участь в судовому засіданні 02.03.2023 року 1000 грн;

-участь в судовому засіданні 25.04.2023 року 1000 грн;

-участь в судовому засіданні 31.05.2023 року 1000 грн;

-складання заяви про збільшення позовних вимог та здійснення розрахунку 1000 грн;

-участь в судовому засіданні 19.06.2023 року 1000 грн.

Згідно ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (частина друга статті 137 ЦПК України).

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя статті 137 ЦПК України).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина четверта статті 137 ЦПК України).

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України).

Обов`язок спростування співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 137 ЦПК України).

Представник відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» - адвокат Гнідець О.М. у відзиві зазначила, що розмір заявлених у позові витрат на оплату послуг адвоката є неспівмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим адвокатом на надання послуг, не співмірний із ціною позову.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Відповідно до п. 48 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014 року, витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Верховний Суд у постанові від 12.06.2018 року по справі №462/9002/14-ц (провадження №61-9880св18), прийшов до наступних висновків: «свобода договору не є абсолютною, вона обмежується законом і суттю договірних правовідносин, якою за договором про надання юридичних послуг у формі представництва у суді є забезпечення балансу приватних і публічних інтересів - права особи на кваліфіковану юридичну допомогу при розгляді її справи у суді (приватний інтерес) і незалежність та безсторонність судової влади при розгляді цивільних справ (публічний інтерес).

Також, діючим законодавством передбачено, що при визначенні розміру компенсації суду слід враховувати (а сторонам доводити) розумність витрат, тобто відповідність понесених стороною витрат складності, обсягу та характеру наданої адвокатом (іншим фахівцем) допомоги. На доведення обсягу наданої правової допомоги суду може бути надано як доказ докладний письмовий звіт адвоката у конкретній справі, адресований клієнту.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Об`єднаної палати Верховного Суду у постанові від 03 жовтня 2019 року по справі № 922/445/19, розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Згідно позиції Верховного Суду, яка висвітлена у постанові КЦС ВС від 09.06.2020 року у справі №466/9758/16-ц та від 15.04.2020 року у справі №199/3939/18-ц, аналізовані витрати сторони судового процесу мають бути документально підтверджені та доведені.

Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони.

Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів, суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору.

Крім того, у згаданих вище постановах Верховний Суд зазначає, що при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін).

При цьому слід відзначити, що чинний ЦПК встановлює такі критерії визначення та розподілу судових витрат як їх дійсність, необхідність, розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані адвокатом Броною М.В. документи та доводи на обґрунтування суми заявлених витрат, пов`язаних із розглядом справи, взявши до уваги рівень складності юридичної кваліфікації правовідносин у справі, обсяг та обґрунтованість підготовлених та поданих до суду адвокатом документів, їх значення для спору (справи), суд приходить до висновку про те, що заявлений до стягнення розмір витрат на професійну правничу допомогу у сумі 10000 грн. 00 коп. не є цілком співмірним із складністю справи; виконаними адвокатом роботами (наданими послугами; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт.

Визначаючи розмір витрат які підлягають стягненню, суд виходить з критеріїв наведених вище, а саме складності справи (справа про стягнення коштів розглянута в порядку спрощеного провадження), часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги (участь у судових засіданнях та час витрачений на обґрунтування позиції сторони і надання консультацій для її погодження), обсягу наданих послуг та виконаних робіт (зміст та обсяг поданих суду документів, обсяг робіт наведених у відповідному акті), характеру заявлених вимог, а також значення справи для кожної сторони. Суд також враховує кількість, обсяг та зміст документів поданих суду сторонами, тривалість провадження у справі з врахуванням процесуальної поведінки сторін, складність та категорію справи.

З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що з відповідачаКредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на користь позивача слід стягнути витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 гривень.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов задовольнити.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на користь ОСОБА_1 23921 грн. 75 коп.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на користь ОСОБА_1 компенсацію за понесені судові витрати у справі, а саме витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073 грн. 60 коп. та 5000 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ? ОСОБА_1

( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 )

представник позивача ? адвокат Брона Мар`яна Василівна

(79054, м. Львів, вул. Кульчицької, 15/46)

відповідач ? Відділення № 1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон»

(79019, м. Львів, вул. Б. Хмельницького, 10/2, 1);

відповідач - Кредитна спілка «Експрес Кредит Юніон»

(76018, м. Івано-Франківськ, вул. Галицька, 32, )

представники відповідача Гнідець Олеся Миколаївна, ОСОБА_2

( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Якимів Надія Богданівна

(79005, м. Львів, вул. Дорошенка, 25/13)

Повний текст рішення складено 11.07.2023 року.

Головуючий суддя В.В. Стрельбицький