ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 546/239/23 Номер провадження 22-ц/814/3859/23Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

06 липня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

розглянув заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Полтавського апеляційного суду від 30 червня 2023 року про відкриття провадження у справі та ухвалі цього ж суду від 03 липня 2023 року про визнання відводу необгрунтованим,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської державної нотаріальної контори про закінчення спадкової справи без видачі свідоцтва про право на спадщину та зобов`язання прийняти заяву про прийняття спадщини із заведенням спадкової справи,

треті особи: Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, Новосанжарський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Решетилівська міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення доказів. Відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів.

Вказану ухвалу оскаржено ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Полтавського апеляційного суду від 20 червня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків для надання підтвердження сплати судового збору.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 30 червня 2023 року відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Решетилівського районного суду від 29 травня 2023 року, до постановлення судового рішення у даній справі. Відкрито апеляційне провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Решетилівського районного суду від 29 травня 2023 року.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 03 липня 2023 року заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Лобова О.А., суддів членів колегії: Дорош А.І., Триголова В.М. визнано необґрунтованим. Справу передано до канцелярії Полтавського апеляційного суду для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України, для вирішення питання про відвід.

06 липня 2023 року на адресу апеляційного суду надійшли заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалах Полтавського апеляційного суду від 30.06.2023 та 03.07.2023.

В обґрунтування заяви про виправлення описки в ухвалі суду від 30.06.2023 вказувала, що в ухвалі допущена описка в реченні: «Вирішуючи питання про можливість звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, колегія суддів приймає до уваги, що після отримання ухвали апеляційного суду від 20 червня 2023 року заявниця не надала суду нових (додаткових) доказів у підтвердження свого майнового стану і повторно підтвердила, що вона працює», оскільки вона не писала що працює і отримує заробітну плату.

Просила постановити ухвалу про внесення виправлень в ухвалі Полтавського апеляційного суду від 30 червня 2023 року, шляхом видалення інформації про відстрочення сплати судового збору та інформації, що вона повторно підтвердила, що працює; та замість «Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Решетилівського районного суду від 29 травня 2023 року, до постановлення судового рішення у даній справі.», зазначити «Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Решетилівського районного суду від 29 травня 2023 року.».

В обґрунтування заяви про виправлення описки в ухвалі суду від 03.07.2023 вказувала, що допущена описка у реченні «Заяву ОСОБА_1 обґрунтовано недовірою до складу суду, оскільки при відкритті провадження у справі колегія суддів відстрочила їй сплату судового збору до постановлення рішення у справі і навіть не зазначила до постановлення якого саме судового рішення: до ухвали, до постанови чи до рішення у справі.», оскільки не зазначено саме до якого рішення.

Просить постановити ухвалу про внесення виправлень в ухвалі Полтавського апеляційного суду від 03.07.2023 та зазначити замість: «Заяву ОСОБА_1 обґрунтовано недовірою до складу суду, оскільки при відкритті провадження у справі колегія суддів відстрочила їй сплату судового збору до постановлення рішення у справі і навіть не зазначила до постановлення якого саме судового рішення: до ухвали, до постанови чи до рішення у справі.» - «Заяву ОСОБА_1 обґрунтовано недовірою до складу суду, оскільки при відкритті провадження у справі колегія суддів відстрочила їй сплату судового збору до постановлення судового рішення і навіть не зазначила до постановлення якого саме судового рішення: до ухвали, до постанови чи до рішення у справі.»

Заслухавши суддю-доповідача, заявника, дослідивши матеріали цивільної справи та обговоривши доводи заяв, колегія суддів апеляційного суду вважає, що заяви задоволенню не підлягають з наступних підстав.

У відповідності до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Так звані описки, про які йдеться у заявах ОСОБА_1 , не є неточностями у розумінні ст. 269 ЦПК України, що впливають на можливість реалізації ухвал Полтавського апеляційного суду від 30 червня 2023 року та 03 липня 2023 року, чи їх правосудності.

Задоволення заяв ОСОБА_1 про виправлення описки призведе до зміни змісту обох процесуальних рішень (ухвал), що суперечить приписам ст. 269 ЦПК України.

На підставі викладеного заяви ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Статтею 148 ЦПК України передбачено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Дії ОСОБА_1 (подача заяв на усунення надуманих недоліків, клопотання з вказівками для колегії суддів, що брати до уваги при слуханні справи, а що ні, намагання впливу на суд у поданих заявах, оскарження більшості наявних у матеріалах справи ухвал суду першої інстанції для затягування розгляду справи по суті) є ознаками недобросовісного використання наданих законом процесуальних прав, які спрямовані на затягування розгляду справи та фактично унеможливлюють здійснення судом першої інстанції своєчасного розгляду справи впродовж розумних строків.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяв ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалах Полтавського апеляційного суду від 30 червня 2023 року та 03 липня 2023 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до суду Касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді: А.І.Дорош

В.М.Триголов