Справа № 373/2776/23
Номер провадження 2-з/373/29/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2023 року суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Хасанова В.В. розглянула заяву адвоката Сацика Р.В. представника заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Сацик Р.В. звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_2 .

28.12.2023 представник позивача адвокат Сацик Р.В. подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить заборонити приватному нотаріусу Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мусієнко Марині Миколаївні видавати свідоцтва на спадщину ОСОБА_2 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову посилається на те, що після смерті рідного брата позивача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина на житловий будинок по АДРЕСА_1 та шести земельних ділянок. За життя померлий ОСОБА_3 склав заповіт на відповідача ОСОБА_2 , яка не є ні родичем, ні близькою людиною померлого. Позивач вважає, що заповіт було підписано ОСОБА_3 під впливом примусу та в стані алкогольного сп`яніння, оскільки останній зловживав алкогольними напоями, а тому є підстави вважати, що заповіт не відповідав внутрішній волі померлого. Як спадкоємець за заповітом, відповідач ОСОБА_2 може отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Дана обставина тягне за собою порушення майнових прав та інтересів позивача, тому невжиття заходів забезпечення позову може призвести до значних труднощів у витребуванні нерухомого майна, а позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах цього судового провадження без нових звернень до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути подану заяву без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши вказану заяву про забезпечення позову та матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

В силу вимог частини 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до роз`яснень пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605цс16 від 25.05.2016, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Як вбачається, 25.01.2024 закінчується термін, встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, а отже, відповідач як спадкоємець за оскаржуваним заповітом, ймовірно, може звернутися до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину, призведе до ускладнення виконання рішення суду та ефективного захисту прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду у випадку задоволення позовних вимог.

Наведені обставини свідчать, що заходи забезпечення позову, які заявник просить вжити є співмірними із позовними вимогами, з якими він звернувся до суду, а їх невжиття у вигляді заборони вчиняти дії може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист і поновлення порушених прав та інтересів заявника, оскільки наявна потенційна можливість вчинення нотаріусом дій спрямованих на оформлення права на спадщину та видачу свідоцтва про право на спадщину, які унеможливлять або суттєво ускладнять захист прав заявника у випадку задоволення позову.

Статтею 150 ЦПК України визначено види забезпечення позову.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Отже, оскільки невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони приватному нотаріусу Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мусієнко Марині Миколаївні видавати свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_2 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 може ускладнити ефективний захист позивачем своїх прав у випадку отримання свідоцтва про право на спадщину, вважаю, що встановити заборону приватному нотаріусу Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мусієнко Марині Миколаївні до моменту вирішення спору в судовому порядку видавати свідоцтво про право на спадщину на спірне спадкове майно.

Законодавець визначив, що сама по собі заборона вчиняти певні дії, свідчить про існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення про задоволення позову, а тому передбачив можливість заборони вчиняти певні дії як вид забезпечення позову.

Отже, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд доходить висновку про задоволення заяви.

Питання щодо розподілу судових витрат підлягає вирішенню під час розгляду цивільної справи по суті спору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.149-150, 153, 154, 157 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Сацика Романа Васильовича - представника заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Встановити заборону приватному нотаріусу Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мусієнко Марині Миколаївні видавати ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

Копію ухвали для виконання направити приватному нотаріусу Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мусієнко Марині Миколаївні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.В. Хасанова