Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Передерій Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом позивача ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 26.07.2019 між нею та відповідачем зареєстровано шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 у шлюбі у них народився син ОСОБА_3 .

Позивач вказує, що сімейні відносини між нею та відповідачем припинено. Внаслідок протилежності характерів та поглядів на життя шлюб між нею та відповідачем зберегти неможливо. На примирення з відповідачем вона не згідна категорично. Вважає, що з огляду на викладене подальше спільне життя з позивачем та збереження шлюбу суперечитиме її інтересам.

У зв`язку з викладеним, позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 26.07.2019 виконавчим комітетом Чопської міської ради, про що зроблено відповідний актовий запис за № 11.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена. Від позивача до суду надійшла заява, згідно з якою просить розгляд справи провести без її участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений. Від відповідача до суду надійшла заява, згідно з якою просить розгляд справи провести без її участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Судове засідання у справі було призначене на 27.12.2023 о 15 год. 30 хв., однак через неявку в судове засідання всіх учасників справи судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.07.2019 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було укладено шлюб, про що виконавчим комітетом Чопської міської ради Закарпатської області зроблено актовий запис № 11, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим комітетом Чопської міської ради Закарпатської області від 26.07.2019 серії № НОМЕР_1 .

Від шлюбу у позивача з відповідачем народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 03.01.2020.

Як стверджує позивач, сімейні відносини між нею та відповідачем припинено, внаслідок протилежності характерів та поглядів на життя шлюб між ними зберегти неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У відповідності зі ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно зі ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 СК України.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи із змісту ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З огляду на визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, з державного бюджету позивачу необхідно повернути 536,80 грн. судового збору (50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову) та стягнути з відповідача на користь позивача 536,80 грн. судового збору за вимогу про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 56, 110, 112 СК України, ст. ст. 3, 4, 5, 8, 9, 10, 12, 13, 17, 43, 49, 141, 258, 265, 272, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений 26 липня 2019 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований виконавчим комітетом Чопської міської ради Закарпатської області, актовий запис № 11, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим виконавчим комітетом Чопської міської ради Закарпатської області від 26.07.2019 серії № НОМЕР_1 розірвати.

Повернути з державного бюджету України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , 50 відсотків сплаченого при поданні позову судового збору, згідно з платіжною інструкцією АТ КБ «Приватбанк» №0.0..1 від 11 листопада 2023 року у розмірі 536,80 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 536,80 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 коп.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику)учасників справи,зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Дергачова