КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

29 червня 2023 року місто Київ

Справа № 760/1516/22

Апеляційне провадження № 22-ц/824/12031/2023

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 31 травня 2023 року (ухвалене у складі судді Кушнір С. І., повне судове рішення складено 09 червня 2023 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 31 травня 2023 року - позов задоволено частково.

Стягнутоз Державного бюджету України, на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) грн 00 к. та витрати на правничу допомогу у розмірі 1 000 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник Державної казначейської служби України Олешко О. М. направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 31 травня 2023 року та ухвалити нове, яким відмовити в задоволені позову в повному обсязі.

Однак, апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите з наступних підстав.

В апеляційній скарзі скаржник просить звільнити Казначейство від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до закінчення режиму воєнного стану. Вказує, що ДКСУ є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи, утримується за рахунок державного бюджету.

Згідно з Указом Президента від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 (із змінами і доповненнями), станом на зараз в Україні триває режим воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590 затверджено Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану (далі - Порядок № 590).

Пунктом 19 Порядку № 590 визначено черговість здійснення платежів Державною казначейською службою Украйни та її територіальними органами, згідно якої сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює Головному управлінню Казначейства своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

У період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

З огляду на зазначене, враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку із збройною агресією російської федерації Головне управління Казначейства не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Однак такі доводи представника скаржника не дають підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до положень частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2. позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Крім того, апелянтом в обґрунтування клопотання про звільнення (відстрочення) сплати судового збору жодних доказів до суду апеляційної інстанції не надано. При цьому, Державна казначейська служба України у даній справі має статус відповідача.

Посилання апелянта на неможливість сплатити судовий збір не є поважною обставиною для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати судового збору суб`єкта владних повноважень. Зокрема, такі підстави створюють нерівне відношення законодавчих норм в частині сплати судового збору щодо інших учасників справи, які не є суб`єктами владних повноважень, що не відповідає, зокрема, положенням статей 24, 129 Конституції України та статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб надається кожній людині і громадянину. Стаття 129 Конституції України відносить принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом до основних засад судочинства. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Враховуючи зазначене, клопотання про відстрочку або розстрочку сплати судового збору, зменшення судового збору або звільнення від його сплати може бути заявлене лише у випадках, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір». Оскільки зазначені апелянтом підстави, з урахуванням яких останній просить суд відстрочити або звільнити від сплати судового збору, не підпадають під дію жодної з перелічених у статті 8 Закону України «Про судовий збір» підстав, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочку або звільнення від сплати судового збору.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції лише в частині задоволених позовних вимог.

Таким чином, Державній Казначейській службі України необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 488 грн 60 к. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригіналу квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Відмовити Державній казначейській службі України в задоволенні клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 31 травня 2023 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.