КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2023 року

справа № 755/17143/21

провадження № 22-ц/824/5130/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.,

при секретарі: Яницькій О.Л.

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1

особа, дії якої оскаржуються - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович

заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2022 року, постановлену під головуванням судді Хромової О.О., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва із скаргою на дії Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В., в якій просить:

-визнати протиправною та скасувати постанову ВП № НОМЕР_1 від 14 вересня 2021 року (про призначення суб'єкта оціночної діяльності, суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні) Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В.;

-визнати неправомірними дії Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В. при виконанні оцінки майна ОСОБА_1 - частини житлової квартири, загальною площею 61,0 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , - у межах процедури виконавчого провадження № НОМЕР_1;

-визнати протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна

від 16 вересня 2021 року, виготовлену суб'єктом оціночної діяльності у межах процедури виконавчого провадження № НОМЕР_1 - Товариством з обмеженою відповідальністю «Сейв Компані» (далі - ТОВ «Сейв Компані») (Сертифікат суб'єкта оціночної діяльності від

27 лютого 2020 року № 136/20, виданий Фондом державного майна України), щодо

частини житлової квартири, загальною площею 61,0 кв. м, за адресою:

АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2022 року у задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відмовлено.

В поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, подану скаргу задовольнити.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що боржника ОСОБА_1 не було повідомлено про визначену вартість, та вона не погоджується із звітом про оцінку вартості майна. Вказує, щострок узгодження між сторонами вартості майна не настав станом на 14 вересня 2021 року, тому постанова приватного виконавця про призначення суб`єкта оціночної діяльності є незаконною та протиправною. Вважає оцінку вартості квартири виконану ТОВ «Сейв Компані» та ТОВ «Укрспецексперт» значно заниженою. Оскільки оцінювач не ознайомлювався з об`єктом на момент складання звіту, він не міг об`єктивно оцінити ні технічний, ні зовнішній стан квартири.

У відзиві на апеляційну скаргу Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Ляпін Д.В. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін. Посилається на те, що всі виконавчі дії щодо винесення постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання від 14.09.2021 року, проведення оцінки майна боржника здійснювалось у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження» та інших нормативно-правових актів.

В судовому засіданні представник скаржника апеляційну скаргу підтримала, просила її задовольнити.

Інші сторони в судове засідання не з`явились про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні скарги, суд першої інстанції виходив із того, що вчинені Приватним виконавцем заходи щодо винесення постанови є законними, своєчасними і такими, що відповідають меті виконавчого провадження. ОСОБА_1 не довела належними та допустимими доказами того, що вартість квартири, визначена в оспорюваному звіті, є заниженою порівняно з ринковою.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі виконавчого листа від 16 травня 2017 року № 757/22690/15-ц, виданого Печерським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсоцбанк» суми боргу в розмірі 114 375,51 грн, Приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_4 від 23 травня 2019 року.

На підставі виконавчого листа № 755/914/14-ц від 06 березня 2015 року, виданого Дніпровським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми боргу в розмірі 1 549 721,05 грн, Приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1 від 22 жовтня 2019 року.

На підставі виконавчого листа № 755/914/14-ц від 06 березня 2015 року, виданого Дніпровським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми боргу в розмірі 21 167,81 грн, Приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_2 від 22 жовтня 2019 року.

22 жовтня 2019 року Приватним виконавцем винесено постанову про об`єднання вищезазначених виконавчих проваджень у зведене виконавче провадження № НОМЕР_3.

За вказаними виконавчими документами боржником є ОСОБА_1 .

Згідно із інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, боржник є власником квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до відповіді Комунального підприємства «Київське міське Бюро технічної інвентаризації» (вих. № 062/14-10115 (И- 2019) від 22 липня 2019 року) вищезазначена квартира зареєстрована за ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 13 квітня 1995 року. Відповідно до постанови від 23 вересня 2019 року Приватним виконавцем накладено арешт на вищезазначену квартиру боржника.

Відповідно до постанови про опис та арешт майна боржника від 27 травня 2020 року по зведеному виконавчому провадженню № НОМЕР_3 було проведено опис майна боржника, а саме квартири: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року у справі

№ 755/914/14-ц, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 21 грудня 2020 року, задоволено подання Приватного виконавця про примусове проникнення до житла боржника.

Приватним виконавцем 06 жовтня 2020 року у присутності понятих та дільничного офіцера поліції здійснено примусове проникнення до житла боржника за адресою: АДРЕСА_1 . При огляді квартири було складено акт про примусове проникнення до житла від 06 жовтня 2020 року, в якому встановлено відсутність рухомого майна боржника, на яке можливо звернути стягнення.

Відповідно до Постанови про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 06 жовтня 2020 року, з метою проведення оцінки вищевказаного майна боржника призначено суб'єкта оціночної діяльності - ТОВ «Укрспецексперт».

07 жовтня 2020 року Приватним виконавцем отримано результати (висновок) проведення оцінки майна, який направлено сторонам виконавчого провадження.

У процесі виконання рішення суду 04 листопада 2020 року представником боржника було повідомлено Приватного виконавця, що квартира знаходиться у спільній сумісній власності між боржником та її колишнім чоловіком ОСОБА_3 , яка набута у власність боржником у час її перебування у шлюбі з ОСОБА_3 .

В зв`язку з вищезазначеним, Приватним виконавцем винесено постанову про зняття майна з реалізації від 05 листопада 2020 року та подано 09 листопада 2020 року подання до Дніпровського районного суду міста Києва про визначення частки майна в спільній сумісній власності.

За результатами розгляду подання Приватного виконавця 15 липня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва у справі № 755/914/14-ц визначено частку майна боржника, яким вона володіє спільно з іншою особою, у розмірі 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до постанови Приватного виконавця від 14 вересня 2021 року знято арешт

з 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 .

14 вересня 2021 року Приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, відповідно до якої призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Сейв Компані», для надання звіту про оцінку майна боржника, а саме: 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 .

20 вересня 2021 року Приватним виконавцем отримано результати (висновок) проведення оцінки майна, який направлено сторонам виконавчого провадження.

Виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії (частина перша статті 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

Згідно із частиною першою статті 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з'ясування та роз'яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб'єктів оціночної діяльності - суб'єктів господарювання.

Правила, за якими має здійснюватися визначення вартості майна боржника та його оцінка, встановлені статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон).

Частини перша та друга цієї статті передбачають, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

Згідно із частиною третьою статті 57 Закону у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна (частина четверта статті 57 Закону).

Згідно із пунктом 18 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень у разі якщо сторони виконавчого провадження або їх представники, а також заставодержатель у десятиденний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна, про що складає відповідний акт.

Самостійне визначення вартості майна боржника виконавцем проводиться за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна, з урахуванням фактичного стану майна, у строк не пізніше десяти робочих днів з моменту проведення опису й арешту майна. Для визначення вартості майна виконавець використовує власні знання, дані засобів масової інформації, повідомлення сторін виконавчого провадження та інших осіб, яких виконавець у разі необхідності може залучити до проведення визначення вартості майна. А у випадках, передбачених абзацом другим частини третьої статті 57 зазначеного вище Закону, виконавець для оцінки майна залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання.

Аналіз статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» дозволяє дійти висновку, що для завдань виконавчого провадження вартість майна боржника може бути визначена двома шляхами: 1) за згодою сторін (та заставодержателя), про досягнення якої вони мають повідомити виконавця у встановленому порядку; 2) у разі недосягнення такої згоди виконавець самостійно визначає вартість майна за ринковими цінами, які діють на день визначення; 3) залучення для оцінки майна суб'єкта оціночної діяльності-суб'єкта господарювання.

Разом із цим, в залежності від виду майна, вартість якого має бути визначена, Закон України «Про виконавче провадження» розмежовує випадки, за яких залучення суб`єкта оціночної діяльності- суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна є або правом, або обов'язком виконавця.

Так, абзац другий частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначає, що для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Зазначена норма за своїм змістом є імперативною, у зв`язку із чим зобов`язує виконавця у визначених нею випадках залучити до оцінки майна суб`єкта оціночної діяльності.

На відміну від цього частина четверта статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає право виконавця залучати суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна у разі, якщо визначити вартість майна (окремих предметів) йому складно.

Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що проведення оцінки нерухомого майна, стосовно якої частина четверта статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає обов`язкове залучення державним виконавцем суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом (частина п`ята статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).

Такого висновку дійшов Верховний Суд складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 серпня 2022 року у справі № 2-2262/12.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що14 вересня 2021 року строк, передбачений частиною другою статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», сплинув, оскільки в межах ВП № НОМЕР_1 арешт майна не здійснювався, а ВП № НОМЕР_4 закінчено 23 березня 2021 року, 27 травня 2020 року приватним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна боржника в рамках ЗВП № НОМЕР_3, відповідно до якої арешт накладено на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

20 вересня 2021 року Приватним виконавцем було підготовлено висновок про вартість майна від 16 вересня 2021 року та направлено сторонам виконавчого провадження, відповідно до вимог частини п`ятої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до частини першої статті 28 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром.

У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.

Як вірно встановлено судом, лише 01 жовтня 2021 року представником боржника було подано заяву про зазначення дійсної адреси боржника.

На підставі вищезазначеної заяви, Приватним виконавцем було винесено постанову про зміну (доповнення) реєстраційних даних від 01 жовтня 2021 року, якою було замінено стару адресу боржника: АДРЕСА_3 , на нову адресу: АДРЕСА_1 .

Отже, суд дійшов вірного висновку, що Приватний виконавець належним чином повідомив боржника про винесені процесуальні документи в межах виконавчого провадження.

Згідно із частиною четвертою статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина перша статті 10 та частина перша статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Судом встановлено, що в матеріалах виконавчого провадження № НОМЕР_1 наявна Додаткова угода (№ 50) до Договору (№ 02.12-2019/ГУ), який було укладено з ТОВ «Сейв Компані» від 16 вересня 2021 року, також в матеріалах виконавчого провадження наявний акт (№ 153) надання послуг від 16 вересня 2021 року.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За змістом статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

В силу пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» однією із форм оцінки майна є рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), якщо зазначена оцінка погоджується, затверджується або приймається органом державної влади або органом місцевого самоврядування, є обов`язковим.

Рецензування звіту з оцінки є законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки, який в межах виконавчого провадження дозволяв швидко та ефективно захистити права боржника.

Закон України «Про виконавче провадження» не містить обов`язку державного виконавця, або відповідного відділу Державної виконавчої служби здійснювати рецензування звіту про оцінку майна, здійснену суб`єктом оціночної діяльності.

ОСОБА_1 , отримавши від державного виконавця висновок про результати оцінки описаного та арештованого майна, не скористалася законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки - рецензування звіту з оцінки належної останній квартири.

Колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що ОСОБА_1 не довела належними та допустимими доказами те, що вартість квартири, визначена у оспорюваному звіті, є заниженою порівняно із ринковою.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Пунктом 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 (далі - Національний стандарт № 1) передбачено ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки.

Пунктом 56 зазначеного Національного стандарту № 1 передбачено, що звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити, зокрема, відомості про особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки).

Необгрунтовані доводи апелянта ОСОБА_1 про те, що проведення оцінки без огляду квартири є протиправним, з огляду на вимоги Національного стандарту № 1 згідно з якими встановлена можливість використовувати результати оцінки без особистого огляду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що відсутність даних про огляд об`єкта оцінки не є тією обставиною, з якою законодавство пов`язує можливість визнання протиправним і скасування звіту про оцінку майна.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 серпня 2020 року у справі № 295/11078/14-ц.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстав для скасування оскаржуваної ухвали колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді