Справа № 369/9925/23
Провадження № 2/369/4895/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2023 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про дозвіл на виїзд за кордон та евакуацію малолітніх дітей без дозволу батька з визначенням місця проживання з матір`ю та усунення перешкод у виконанні батьківських обов`язків з забороною наближення до дітей-

в с т а н о в и в:

У червні 2023 року позивач звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом.

Оскільки позовна заява не відповідала вимогам ЦПК України, судом було постановлено ухвалу від 29.06.2023 року про залишення позову без руху і надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали суду.

07.07.2023 року на виконання ухвали суду надійшла заява про усунення недоліків.

Разом з тим, ознайомившись з поданою заявою, вбачається, що недоліки позову позивачем не усунуто, виходячи з наступного.

Так, ухвалою суду від 29.06.2023 року позовну заяву було залишено без руху, оскільки позивачу необхідно було визначитися зі змістом позовних вимог та конкретизувати прохальну частину позовної заяви, виконати вимоги п. 6,7,8,9,10 ч. 3 ст. 175 ЦПК та ч. 3-5 ст. 95 ЦПК України та надати позовну заяву в новій редакції з урахуванням положень ст.ст. 175, 177 ЦПК України, разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Проте, на виконання ухвали суду від 29.06.2023 року надано заяву про усунення недоліків, з додатками, а саме: копії фотокарток, копію заяви ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, скріншот з телефону про листування з медасистентом стосовно обстеження хворого сина ОСОБА_3 та фотокопії відпочинку та реабілітації у термальних джерелах дітей.

Таким чином, суд приходить до висновку, що недоліки позову, викладені в ухвалі суду від 29.06.2023 року, позивачем не усунені у спосіб та в порядку, що передбачений ухвалою.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, станом на 10.07.2023 року недоліки зазначені в ухвалі суду від 29.06.2023 року не усунуто, тобто ухвала суду від 29.06.2023 року не виконана, а тому позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Окрім цього, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про дозвіл на виїзд за кордон та евакуацію малолітніх дітей без дозволу батька з визначенням місця проживання з матір`ю та усунення перешкод у виконанні батьківських обов`язків з забороною наближення до дітей, вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ Л.М.КОВАЛЬЧУК