"10" липня 2023 р. Справа № 363/3575/23
У Х В А Л А

Іменем України

10 липня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до прокурора Вишгородської прокуратури Кривошея Сергія Вікторовича, канцеляристка Вишгородської окружної прокуратури Хоменко А.І., керівника Вишгородської окружної прокуратури Шаповалова Альберта Пилиповича про визнання протиправною бездіяльність службовими особами, передбаченими ст. 367 КК України, -

встановив:

ОСОБА_1 в порядку цивільного судочинства звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до відповідача-1 прокурора Вишгородської прокуратури Кривошея С.В., відповідача-2 канцеляристка Вишгородської окружної прокуратури Хоменко А.І., відповідача-3 керівника Вишгородської окружної прокуратури Шаповалова А.П., в якому просить: визнати обвинуваченого відповідача-1 прокурора Кривошеї С.В. Вишгородської окружної прокуратури Київської області винним у злочині з метою призначити відповідачу-1 у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, передбаченим першої частини статті 367 «Службова недбалість» КК України; визнати обвинуваченої відповідача-2 канцеляристки Вишгородської окружної прокуратури Київської області винною у злочині з метою призначити відповідачу-2 виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, передбаченим першої частини статті 367 «Службова недбалість» КК України; визнати обвинуваченого відповідач-3 керівника ОСОБА_2 Вишгородської окружної прокуратури Київської області винним у злочині з метою призначити відповідачу-3 керівнику ОСОБА_2 у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, передбаченим першої частини статті 367 «Службова недбалість» КК України; стягнути з відповідача-1 прокурора Кривошеї С.В. Вишгородської окружної прокуратури на користь позивача за невиконанням вимог службовим обов`язком, кошти в розмірі 3 350 000 грн.; стягнути з відповідача-2 канцеляристки Вишгородської окружної прокуратури на користь позивача за невиконанням вимог службовим обов`язком, кошти в розмірі 3 350 000 грн.; стягнути з відповідача-3 керівника ОСОБА_2 . Вишгородської прокуратури на користь позивача за невиконанням вимог службовим обов`язком, кошти в розмірі 3 350 000 грн.

Позов ОСОБА_1 подав на підставі ст.ст. 55, 56, 61, 110, 111, 370 Кримінального процесуального кодексу України.

До відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 175 ЦПК України, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглядаючи питання про відкриття провадження у справі, суддя вважає, що у відкритті провадження за вищевказаним позовом слід відмовити за таких підстав.

Частина 3 пункту 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 03 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» зобов`язує суди при вирішенні питання про відкриття провадження у справі перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Як визначено статтею 19 ЦПК України, суди загальної юрисдикції розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають, зокрема, із сімейних правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України, Господарським процесуальним кодексом України, Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи провадження в справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Заявлені позивачем вимоги, оформлені у вищевказані позовній заяві, не можуть бути предметом розгляду в порядку цивільного судочинства.

В свою чергу, згідно із частиною першою статті 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Кримінальне провадження, як зазначено у статті 3 КПК України, - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України.

Пунктом 1 частиною 1 статті 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

З аналізу вищезазначених положень КПК України слідує, що у разі незгоди з рішенням, дією чи бездіяльністю слідчого або прокурора, особа має право звернутись зі скаргою до слідчого судді.

В даному випадку, у межах спірних правовідносин позивач і відповідач діють як учасники, права і обов`язки яких визначені кримінальним процесуальним законом, адже позивач вважає протиправною бездіяльність Вишгородської окружною прокуратурою щодо поданої його кримінальної заяви не повідомлення, не з`ясування почеркознавчої експертизи і постанови не надавалися йому. Після подання ним заяви 28.05.2019 року про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190, 357, 358 КК України. За таких обставин, спір у цій справі не може бути предметом розгляду в порядку ЦПК України.

Вказана позиція відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 13.03.2019 у справі № 813/1596/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В зв`язку з чим, у відкритті провадження за вищевказаним позовом позивачу слід відмовити з роз`ясненням того, що він має право у встановленому законом порядку звернутись до суду з відповідним процесуальним документом в порядку кримінально-процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.186, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до прокурора Вишгородської прокуратури Кривошея Сергія Вікторовича, канцеляристка Вишгородської окружної прокуратури Хоменко А.І., керівника Вишгородської окружної прокуратури Шаповалова Альберта Пилиповича про визнання протиправною бездіяльність службовими особами, передбаченими ст. 367 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Д. Рудюк