КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи 369/7474/21
Головуючий у суді першої інстанції: Лебідь-Гавенко Г.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Желепи О.В., Мазурик О.Ф.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про стягнення надміру сплачених коштів та скасування акту звірки розрахунків,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04 травня 2023 року,

встановив:

у червні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення надміру сплачених коштів та скасування акту звірки розрахунків.

У вересні 2022 року позивач звернувся до суду з клопотанням про уточнення та узагальнення позовних вимог.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04 травня 2023 року у прийнятті клопотання позивача про уточнення та узагальнення позовних вимог було відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивач апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та зобов`язати суд першої інстанції розглянути вимоги, заявлені у клопотанні про уточнення та узагальнення позовних вимог, посилаючись на порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи..

Частиною 2 ст. 367 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи питання про відмову у прийнятті клопотання про уточнення та узагальнення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач фактично змінив предмет та підставу позову та заявив додаткову позовну вимогу, при цьому не подав до суду заяви про збільшення позовних вимог або про зміну підстав позову, що підставою для відмови у прийнятті до розгляду клопотання. Однак, з таким висновком суду колегія суддів погодитись не може з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 червня 2021 року позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив:

стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» попередньо сплачені ним за 2 000 кВт*год електроенергії грошові кошти у сумі 3 360 грн, що сплачені ним авансом за ще неспожиті 2 000 кВт*год електроенергії, та які будуть поставлені та спожиті ним не раніше 2022 року (пункт 7.2);

визнати недійсним (скасувати) складений ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» акт звірки розрахунків від 13 травня 2021 року (акт від 13 травня 2021 року звірки розрахунків ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» за період з 01 січня 2019 року до 12 травня 2021 року) (пункт 7.3);

стягнути солідарно з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судові витрати(пункт 7.4).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 30 липня 2021 року було відкрито загальне позовне провадження, призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні.

12 жовтня 2021 року до суду від позивача надійшло клопотання № 2 про збільшення позовних вимог, в якому заявник пункт 7.1 позовної заяви змінив, а саме просив стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на його користь попередньо сплачені ним 16 жовтня 2018 року грошові кошти у сумі 5 717 грн за 3 403 кВт*год ще неспожитої електроенергії станом на 01 січня 2019 року.

16 листопада 2021 року до суду від позивача надійшло клопотання № 3 про уточнення позовних вимог, в якому заявник пункт 7.3 позовної заяви змінив, а саме просив визнати недійсним (скасувати) складений ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» акт від 10 серпня 2021 року звірки розрахунків ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» за період з 01 січня 2019 року до 31 липня 2021 року. Крім того, просив не призначати та не проводити судово-економічну експертизу у зв`язку з тим, що на час подання до суду цього клопотання № 3 ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» істотно зменшило розмір дебіторської заборгованості позивача з 56 494,98 грн. (акт звірки розрахунків від 13 травня 2021 року) до 8 244,06 грн. (акт звірки розрахунків від 10 серпня 2021 року), та тим, що витрати на проведення судово-економічної експертизи будуть значно більшими спірної дебіторської заборгованості позивача.

05, 07 та 27 вересня 2022 року до суду від позивача надійшли клопотання № 5 про уточнення та узагальнення позовних вимог, в яких заявник пункти 7.1 -7.3 змінив, а саме просив:

прийняти позовну заяву до провадження у відповідності до статті 55 Конституції України, статей 4, 19, 175 ЦПК України та стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на його користь попередньо сплачені ним 16 жовтня 2018 року грошові кошти у сумі 5 717 грн. за 3403 кВт*год ще неспожитої електроенергії станом на 01 січня 2019 року (пункт 7.1);

стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» попередньо сплачені заявником за 2 000 кВт*год електроенергії грошові кошти у сумі 3 360 грн., що сплачені ним авансом за ще неспожиті 2 000 кВт*год електроенергії, та які будуть поставлені та спожиті ним не раніше 2025 року (пункт 7.2);

стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» надмірно сплачені ним грошові кошти з відшкодування втрат електроенергії в трансформаторній підстанції ТГТ № 1213/100, встановленій за адресою: 08641, Київська область, Васильківський район, село Хлепча, вулиця Центральна, 77-А, у сумі 8 707 грн.(пункт 7.2.1);

визнати недійсним (скасувати) на підставі клопотання № 3 позивача (вих. № 11/3 від 09 листопада 2021 року) складений ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» акт звірки розрахунків від 10 серпня 2021 року (пункт 7.3).

На підставі вище вказаного, позивач у підготовчому судовому засіданні просив прийняти уточнену позовну заяву.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) міститься висновок про те, що: «процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви позивачу.

В даному випадку при зверненні до суду з клопотанням № 5 про уточнення та узагальнення позовних вимог, позивач ОСОБА_1 уточнив позовні вимоги, не змінюючи при цьому посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Клопотання № 5 про уточнення та узагальнення позовних вимог від 05 вересня 2022 року подане позивачем до закінчення підготовчого засідання та не є поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, оскільки позивач, як на підставу для уточнення позовних вимог до пункту 7.2 позовної заяви зазначив, що станом на 29 листопада 2021 року наявна переплата ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» коштів з відшкодування втрат електроенергії у сумі 8 707 грн. у трансформаторній підстанції ТП № 1213/100, встановленій за адресою: 08641, Київська область, село Хлепча, вулиця Центральна, 77-А, про що свідчать висновки підпункту 2.4.5 пункту 2.4 відповіді позивача від 29 листопада 2021 року № 11/8 на заперечення ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» від 18 листопада 2021 року на відповідь на відзив та висновки підпункту 2.5.3 пункту 2.5 відповіді позивача від 29 листопада 2021 року № 11/10 на відзив ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» від 09 листопада 2021 року.

У клопотанні № 5 про уточнення та узагальнення позовних вимог від 05 вересня 2022 року ОСОБА_1 виклав пункти 7.1.-7.3. у наступній редакції:

прийняти позовну заяву до провадження у відповідності до статті 55 Конституції України, статей 4, 19, 175 ЦПК України, та стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на його поточний рахунок у ПАТ «Айбокс Банк» міста Києва попередньо сплачені ним 16 жовтня 2018 року грошові кошти у сумі 5 717 грн. за 3403 кВт*год ще неспожитої електроенергії станом на 01 січня 2019 року (пункт 7.1);

стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» попередньо сплачені заявником за 2 000 кВт*год електроенергії грошові кошти у сумі 3 360 грн., що сплачені ним авансом за ще неспожиті 2 000 кВт*год електроенергії, та які будуть поставлені та спожиті ним не раніше 2025 року, на його поточний рахунок у ПАТ «Айбокс Банк» міста Києва (пункт 7.2);

стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» надмірно сплачені ним грошові кошти з відшкодування втрат електроенергії в трансформаторній підстанції ТГТ № 1213/100, встановленій за адресою: 08641, Київська область, Васильківський район, село Хлепча, вулиця Центральна, 77-А, у сумі 8 707 грн., на його поточний рахунок у ПАТ «Айбокс Банк» міста Києва (пункт 7.2.1);

визнати недійсним (скасувати) на підставі клопотання № 3 позивача (вих. № 11/3 від 09 листопада 2021 року) складений ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» акт звірки розрахунків від 10 серпня 2021 року (пункт 7.3).

Суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позивачем фактично було змінено предмет і підставу позову та постановив ухвалу про відмову у прийнятті до розгляду клопотання позивача про уточнення позовних вимог без вирішення питання про її повернення.

Статтею 379 ЦПК України визначено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції було зроблено помилковий висновок про відсутність підстав для прийняття до розгляду клопотання позивача про уточнення позовних вимог, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід задовольнити частково, а ухвалу суду скасувати з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04 травня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді