справа № 367/1906/23 головуючий у суді І інстанції Кухленко Д.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,
розглянувши в порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД», поданою директором - Корж М.А., на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 28 квітня 2023 року у справі за позовом Приватного підприємства «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД», до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ ЛТД», Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАНДАРТ БІЛДІНГ», ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача 1: ОСОБА_2 , Приватне акціонерне товариство ДТЕК «КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про визнання правочину неукладеним, договору іпотеки недійсним, скасування державної реєстрації обтяжень, припинення права власності на майно та витребування майнових прав, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 28 квітня 2023 року, з урахуванням ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 17 липня 2023 року про виправлення описки, позовну заяву Приватного підприємства «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД», до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ ЛТД», Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАНДАРТ БІЛДІНГ», ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача 1: ОСОБА_2 , Приватне акціонерне товариство ДТЕК «КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про визнання правочину неукладеним, договору іпотеки недійсним, скасування державної реєстрації обтяжень, припинення права власності на майно та витребування майнових прав визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погодившись з зазначеною ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД», через директора - Коржа М.А., 16 травня 2023 року засобами поштового зв`язку направило апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, вказував про те, що висновок суду першої інстанції про неповне виконання позивачами вимог ухвали про залишення без руху є необґрунтованим та безпідставним, оскільки 21 квітня 2023 року від представника позивача Приватного підприємства «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ» - адвоката Накутної С.О. та директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД» Корж М.А. надійшла заява про усунення недоліків позовної заява, якою недоліки було усунуто.

На думку апелянта, суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, через надмірний формалізм, позбавив позивача права на судовий захист.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження учасникам процесу було надано строк для подачі відзивів на апеляційну скаргу.

13 жовтня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив ТОВ «ФРЕШ ЛТД», у якому відповідач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. При цьому зазначав, що позивачем не було виконано всі вимоги ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, а тому суд першої інстанції підставно дійшов висновку про повернення позовної заяви у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення цієї позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 частини першої ст. 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Окрім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також, надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не усунув недоліки, зазначені в ухвалі суду від 03 квітня 2023 року в повному обсязі, а саме, не сплачено судовий збір у відповідному розмірі передбаченому ч. 2 ст. 4, ч. 3 ст. 6 та п. 1,2 ч. 7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір ", тобто до позовної заяви не долучено квитанції про сплату судового збору, сплаченого кожним позивачем окремим платіжним документом за кожну вимогу немайнового характеру, та не сплачено судовий збір окремими платіжними документами за вимогу майнового характеру. Також не надано якісні копії документів. Разом з тим суд звернув увагу, що позивачем до позовної заяви не долучено клопотання та не заявлено вимогу про витребування тих документів, якість яких незадовільна у відповідача. В зв`язку з чим вважав, що зазначені в ухвалі суду від 03 квітня 2023 року були не усунуті, тобто ухвала суду не виконана.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, зважаючи на таке.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

У статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, як конституційні гарантії права на судовий захист.

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною 17 липня 1997 року.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду (рішення ЄСПЛ в справах: «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня1992 року; «Беллет проти Франції» від 04 грудня 1995 року).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів; яким чином порушено права та спосіб їх поновлення.

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України встановлено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається зі змісту ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 03 квітня 2023 року, позовну заяву Приватного підприємства «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД» залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, зокрема, у зв`язку з тим, що позивачами не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру окремими платіжними документами, не сплачено судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру окремими платіжними документами, не надано докази щодо дійсної вартості спірного нерухомого майна, надано копії документів не засвідчені у встановленому законом порядку, надані копії документів не належної якості та та в нечитабельному вигляді.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 03 квітня 2023 року на адресу суду першої інстанції 21 квітня 2023 року надійшла заява позивачів про усунення недоліків позовної заяви (а.с.27-36).

У вказаній заяві позивачі, зокрема, зазначили, яким чином, на їх думку, слід проводити розрахунок судового збору, було долучено квитанцію про сплату судового збору Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД» у розмірі 16 256.00 грн., оскільки інша першочергово судовий збір було сплачено лише Приватним підприємством «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ», долучено копії додатків до позовної заяви завірені належним чином.

А відтак, апеляційний суд критично оцінює висновок суду першої інстанції про те, що позивачами не у повному обсязі виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, оскільки зі змісту цієї ухвали вбачається, що судом першої інстанції не було зазначено конкретного розміру судового збору, який підлягає сплаті. При цьому, повертаючи позов та встановлюючи, що у цій частині вимоги ухвали є невиконаними, суд першої інстанції не мотивував, чому визначена позивачами ціна позову є невірною, у якому розмірі позивачі не доплатили судовий збір, або чому розмір судового збору, що сплачений позивачами є невірним. Крім того, залишаючи позов без руху, суд першої інстанції не вказав, які саме конкретно, на думку суду, подані копії документів є не належної якості та є в нечитабельному вигляді.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Апеляційний суд наголошує, що мотивованість будь-якого судового рішення в цивільному судочинстві, в цілому, забезпечує:

1) реалізацію загально визначених принципів правосуддя;

2) дотримання основоположних прав та інтересів людини та громадянина у сфері правосуддя;

3) можливість здійснення судового контролю за законністю та обґрунтованістю рішень судів попередніх інстанцій;

4) можливість здійснення громадського контролю за якістю судових рішень, проведення їх моніторингу та врахування у практичній діяльності.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Проте, повертаючи позовну заяву з підстав невиконання у повному обсязі вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції зазначеного вище до уваги не взяв, та дійшов немотивованого висновку про визнання неподаною та повернення позовної заяви Приватного підприємства «БІЛГРУПМЕНЕДЖМЕНТ» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД», оскільки такий висновок суду першої інстанції суперечить змісту заяви позивачів про усунення недоліків.

З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене судове рішення прийняте без додержання норм процесуального права, оскільки висновки суду першої інстанції про визнання неподаною та повернення позовної заяви є помилковими, не ґрунтуються на вимогах процесуального закону та не відповідають змісту матеріалів справи.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРАЗІЯБУД ТРЕЙД» на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 28 квітня 2023 року - задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 28 квітня 2023 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова