Справа № 369/6283/22
Провадження № 2/369/1632/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

за участю секретаря судового засідання Херенкової К.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за електроенергію,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до суду з позовом та просило стягнути з відповідача вартість безобліково використаної електричної енергії із врахуванням інфляційних втрат та 3 % річних у розмірі 42 146 грн. 12 коп.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. Відкритий на підставі паспорта точки розподілу особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги розподілу електричної енергії до будинку АДРЕСА_1 підтверджує споживання електричної енергії за вказаною адресою, що у свою чергу свідчить про приєднання відповідача до умов договору споживчих послуг з розподілу електричної енергії. Технічною перевіркою, проведеною у відповідача 03 лютого 2021 року, було виявлено порушення цілісності пломб, які встановлені на оптопорті лічильника, гвинтах кріплення лічильника та ознаки втручання в роботу лічильника. За підсумками перевірки складено акт № К 046098. На підставі висновку експерта нараховано суму електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, у розмірі 21 585 грн. 65 коп. Вартість експертизи лічильника у розмірі 15 487 грн. 20 коп. покладається на відповідача. Позивач також зазначає, що має право на стягнення трьох процентів річних та інфляційних втрат.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 липня 2022 року відкрито провадження у справі без виклику сторін.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 вересня 2023 року викликано сторони у судове засідання.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує на те, що вона є власником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Постачання електричної енергії за вказаною адресою здійснюється у відповідності до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії від 14 грудня 2020 року. Приєднання та підключення об`єкту до електричних мереж системи розподілу, у тому числі, встановлення приладу обліку, відбувалося позивачем. Згідно умов вказаного договору про приєднання (підключення) відповідачем на користь позивача за приєднання було сплачено 65 025,60 грн. Прилад обліку (електролічильник) було придбано, перевірено та установлено позивачем. При цьому, місце установки (улаштування) електролічильника відповідно до технічних умов, договору про приєднання та проектної документації є електроопора, що знаходиться на межі земельної ділянки відповідача, тобто, на землях загального користування по АДРЕСА_1 . Оскільки прилад обліку (електролічильник) знаходиться поза межами території (домоволодіння) відповідача, остання щомісячно на початку місяця знімала покази приладу обліку через оглядове віконце, внаслідок чого проводила розрахунки за спожиту електричну енергію. 04 лютого 2021 року чоловік відповідача виявив відсутність електролічильника, який знаходився на опорі, а домоволодіння знаходиться без електричної енергії. Цього ж дня за фактом крадіжки електролічильника, до органів національної Поліції було подано заяву, а останніми до ЄРДР було внесено відповідні відомості та розпочате досудове розслідування. Інформація та обставини, які викладені як у позовній заяві, так і у актах, не відповідає дійсності та суперечить інформації, що викладена у доданих позивачем доказах. Відповідач не була присутня на місці складення зазначених актів та взагалі була поза межами с. Білогородка. Відсутність відповідача на місці складення будь-яких актів 03 лютого 2021 року, як і сам факт їхнього складання за вказаною адресою підтверджується відеозаписом з камери відеоспостереження, що розміщена на межі земельної ділянки відповідача. Саме працівниками позивача було демонтовано прилад обліку. При цьому, жодних відомостей про те, що на його місце був установлений інший в матеріалах справи немає. Прилад обліку був придбаний відповідачем безпосередньо у позивача. Відповідач не брала на себе обов`язку щодо збереження приладу обліку (електролічильника), який був установлений на опорі лінії електромереж, що розташована на землях загального користування (у загальнодоступному місці). Матеріали справи не містять жодного доказу, який би вказував на те, що саме відповідачем було виконано будь-яке втручання у прилад обліку. Оскільки шафа обліку з приладом обліку електричної енергії встановлена на території загального користування, відповідач жодного разу не підписувала жодні документи (акти), якими б брала на себе зобов`язання щодо збереження даного майна, яке не належить відповідачу. Позивачем підтверджено факт відсутності відеозйомки, яка є обов`язковим процесуальним елементом при оформленні акту про порушення у разі відмови споживача від підпису. Відповідач не була повідомлена про час та дату засідання комісії по розгляду акту про порушення від 29 листопада 2021 року, що оформлено протоколом № 273. Фактична відсутність відповідача на засіданні дозволила позивачу в односторонньому порядку провести нарахування обсягу та вартості електричної енергії, застосовуючи (використовуючи) при цьому відомості та докази, які відсутні у матеріалах справи.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату час та місце слухання справи сповіщений належним чином, матеріали справи містять заяву представника позивача про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач та її представник в судове засідання не з`явилися, про дату час та місце слухання справи сповіщені належним чином, представник відповідача надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив відмовити у задоволенні позову.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що згідно паспорта точки розподілу електричної енергії від 15 червня 2020 року ОСОБА_1 є споживачем послуг за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 є власником житлового будинку, розташованого за вищезазначеною адресою.

03 лютого 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» складено акт про порушення № К 046098, в якому зазначено, що перевіркою за адресою АДРЕСА_1 порушено облік електричної енергії, а саме ПРРЕЕ, п. 2.3.2, п. 2.3.4, п. 5.5.5; ККО п.5.16.11, п. 5.16.18, п. 5.16.19, п. 6.4.2, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ порушення цілісності пломб або цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу, які встановлені на оптопорті лічильника, правому та лівому гвинтах кріплення лічильника електроенергії до його корпусу.

В акті зазначено, що споживач відмовилася від підпису та надання пояснень.

16 березня 2021 року було складено протокол № 047.

У висновку експерта за результатами проведення електротехнічного та трасологічного дослідження від 05 жовтня 2021 року зазначено, що навішені на лічильник GAMA 300 G3B.144 зав. №19 року випуску металеві пломби із позначками виробника та полімерна пломба із позначками виробника №0928907 піддавалися зняттю та повторному навішуванню шляхом перекусу пломбувального дроту із наступним вміщенням у тіло пломб та фіксацією речовиною схожою на клей. Внаслідок цього отримано вільний доступ до вмісту корпусу лічильника.

Пломба №В15174680, якою опломбовано оптопорт лічильника електричної енергії типу GAMA 300 G3B.144 зав. №19 року випуску, не піддавалася зняттю та повторному наклеюванню.

У наданому на дослідження лічильнику електричної енергії типу GAMA 300 G3B.144 зав. №19 року випуску виявлено вбудовані сторонні електронні пристрої за допомогою яких та радіопульта дистанційного управління можливо примусово включати та відключати облік отриманої електроенергії. Пульт на дослідження надано не було.

29 листопада 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» прийнято рішення про проведення розрахунку відповідно до акту № К 046098 від 03 лютого 2021 року згідно п. 8.4.11 ф.5 ПРРЕЕ, яке оформлено протоколом № 273.

Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії вартість безобліково використаної електричної енергії становить 21 585 грн. 65 коп.

Повідомлення про оплату вартості необлікованого обсягу електроенергії за Актом про порушення від 03 лютого 2021 року № К 046098 разом з самим актом, з протоколом Комісії від 16 березня 2021 року № 047, протоколом Комісії від 29 листопада 2021 року № 273 та розрахунком до Акту про порушення від 03 лютого 2021 року № К 046098 були направлені ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до листів від 04 лютого 2021 року, від 17 березня 2021 року, від 22 грудня 2021 року. Факт відправки підтверджується переліком поштових відправлень.

Згідно з частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Звертаючись до суду з позовом, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вказує на те, що відповідачем порушено його права шляхом порушення цілісності пломб, які встановлені на оптопорті лічильника, та відповідно несплати грошових коштів за користування електроенергією.

Отже, правовідносини між сторонами виникли у сфері постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Зазначені правовідносини регламентуються також Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312.

У пунктах 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ зазначено, що для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

У пункті 8.4.2 ПРРЕЕ зазначено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

Пунктами 5.16.11, 5.6.18, 5.6.19, 6.4.2 ККО передбачено, що розпломбування та наступне опломбування вузла обліку та/або його облікових кіл здійснюється стороною, що встановила відповідні пломби та/або індикатори, за рахунок ініціатора розпломбування. У разі пошкодження пломб (пломбувального матеріалу) з причин, які не залежали від сторони, що відповідає за їх збереження (вплив природніх факторів, закінчення терміну експлуатації, результат дії надзвичайної ситуації тощо). Будь-які роботи, що можуть призвести до пошкодження пломб та/або пломбувального матеріалу, встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку, повинні бути погоджені з власниками ЗВТ та вузла обліку. Такі роботи мають проводитися у присутності уповноважених представників заінтересованих сторін, чиї пломби можуть бути пошкоджені. повторне опломбування здійснюється за рахунок сторони, що встановила відповідні пломби. У випадку пошкодження встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку пломб або пломбувального матеріалу в результаті ліквідації аварійної ситуації суб`єкт, який виконував аварійні роботи, повинен повідомити про цей факт заінтересованих осіб не пізніше наступного робочого дня. У разі виявлення факту втручання в роботу ЗКО та/або обладнання вузла обліку та/або інших ознак розкрадання електричної енергії (зовнішнього пошкодження, несправності або відсутності ЗКО, зриву, відсутності або пошкодження пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, спрацювання індикаторів, порушення форми магнітної суспензії індикаторів, виявлення позаоблікових підключень або підключень, які можуть призвести до викривлення результатів вимірювання та/або комерційного обліку електричної енергії тощо) особа, яка це виявила, має негайно повідомити про це оператора системи та ВТКО, а також, у разі потреби, Національну поліцію України (у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, крадіжки або пошкодження ЗКО або іншого обладнання вузлів обліку тощо) у порядку, встановленому законодавством. Водночас ВТКО повинна повідомити відповідних ППКО, оператора системи та електропостачальника про виявлені факти.

Пунктом 8.2.5. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі, фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Пунктом 8.2.6. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У той же час, з матеріалів справи вбачається, що лічильник обліку електричної енергії, споживачем якої є ОСОБА_1 , встановлений за межами домоволодіння відповідача на опорі лінії електропередач.

У пунктах 5.5.1, 5.5.5 ККО зазначено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів). Відповідальність за збереження і цілісність ЗКО, пломб та індикаторів на ЗКО, установлених на електроустановках оператора мережі, зокрема на опорах ліній електропередачі, покладається на оператора мережі.

Оскільки засіб обліку електричної енергії був встановлений не на об`єкті споживача, а відповідно засіб обліку та пломби, встановлені на ньому, не можуть бути передані на зберігання останньому, відповідач не несе відповідальність за його зберігання, про що обґрунтовано зазначає у відзиві на позовну заяву ОСОБА_1 . Така відповідальність покладається на оператора мереж, тобто, позивача.

У пункті 8.6 наданого позивачем договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії зазначено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість не облікованої, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

У той же час, позивачем не доведено наявність вини відповідача як споживача електричної енергії у порушенні розрахункового обліку внаслідок порушення цілісності пломб, які встановлені на оптопорті лічильника.

Отже, у ПрАТ «ДТЕК Київські обласні електромережі» відсутні підстави для застосування положень глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ для здійснення нарахувань на підставі акту про порушення.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські обласні електромережі» про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії.

З матеріалів справи вбачається, що інтереси ОСОБА_1 представляв ОСОБА_2 на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії № 1359014, що виданий на підставі договору про надання правової допомоги № б/н від 01 жовтня 2023 року. У відзиві на позовну заяву відповідач просила стягнути на її користь витрати на правничу допомогу. Мінімальна сума понесених витрат на правничу допомогу у справі складає 8 000 грн. (підготовка відзиву на позовну заяву та участь у судовому засіданні).

Згідно з додатком до договору про надання правової допомоги послуги адвоката клієнт оплачує наступним чином: участь адвоката у судовому засіданні оплачуються в розмірі 3 000 грн. за кожне судове засідання; ознайомлення адвоката з матеріалами справи складає 1 500 грн. за кожен том справи; підготовка та направлення до відповідних компетентних органів заяв, скарг складає 4 000 грн. за документ; підготовка та направлення адвокатського запиту оплачується у розмірі 1 500 грн. за запит; підготовка та подання до суду позовної заяви, або відзиву на позов у цивільній (господарській) справі становить 5 000 грн.; підготовка та подання до суду процесуальних документів (заяв, клопотань, заперечень, пояснень (у цивільній справі)) оплачується у розмірі 2000 грн., за кожен процесуальний документ.

Відповідно до ч. 1ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 ч. 3ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Згідно з частинами першою-шостою статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно із ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою.

Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (наприклад, квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). При цьому недопустимими є документи, які не відповідають встановленим вимогам (наприклад, особисті розписки адвоката про одержання авансу).

Як убачається з матеріалів справи, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження понесених витрат на правову допомогу (договору про надання правової допомоги, детального опису робіт, виконаних адвокатом, актів виконаних робіт, тощо). За таких обставин, суд не вбачає підстав для стягнення витрат на правову допомогу з позивача.

Керуючись ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, Кодексом комерційного обліку, ст. ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за електроенергію.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. О. Фінагеєва