Справа № 366/2066/23
Провадження №; 2/366/389/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"10" липня 2023 смт. Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області судді Слободян Н.П., розглянувши матеріали

позовної заяви Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, 07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 13, в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації, ( 01196, м. Київ, площа Лесі Українки, 1) до 1. Вишгородської районної державної адміністрації Київської області (07300, Київська область Вишгородський район, м. Вишгород, площа Шевченка, 1), 2. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) третя особа, яка не заявляє позовних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України (01601, м. Київ, вул. Шота Руставелі, 9а, ) про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками лісового фонду,

ВСТАНОВИЛА:

Керівником Вишгородської окружної прокуратури до Іванківського районного суду подано зазначений позов, у якому прокурор просить суд:

1.Залучити до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» (01601, м. Київ, вул. Шота Руставелі, 9а, ) .

2.Усунути перешкоди у здійсненні Київської обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом визнання недійсним розпорядження Іванківської РДА від 23.03.2012 № 203 «Про затвердження технічної документації із землеустрою та передачу земельної ділянки у власність».

3.Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 1634200 від 13.04.2013 про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:007:0029.

4. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення з кадастровим номером :04:007:0029, площею 0,1951 га з цільовим призначен7ням : для ведення особистого селянського господарства, шляхом її пповернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації від ОСОБА_1 .

5.Стягнути з відповідачів на користь Київської обласної прокуратури сплачений судовий збір.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2023, визначено головуючого суддю (суддю-доповідача): Слободян Н.П.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову.

Ціна позову прокурором не зазначена.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 року з 01 січня встановлений у розмірі 2684 грн.

Отже, судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 2684 грн. та не більше 939400 грн.; за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 2684 грн.

Відповідно до ч.3, 6 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Тобто, якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

П.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України визначено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого.

Така ж норма закріплена у ч.2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми.

Як вбачається з позову, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (про усунення перешкод у здійсненні права шляхом визнання недійсним розпорядження РДА та шляхом скасування рішень державного реєстратора, кожна з якої є об`єктом справляння судового збору, а відтак за вказаними вимогами підлягає сплаті судовий збір у загальному розмірі 5368,00 грн. (2684*2).

Крім того, прокурором заявлена вимога про повернення (що фактично є витребуванням) земельної ділянки у відповідач ( ОСОБА_1 ). Документу про оцінку вартості цього майна до позову не додано, як не зазначено і ціни позову. Навпаки, Зазначено, що позов «немайнового «характеру. Суд вважає, що перевірити правильність сплати судового збору, через ненадання суду грошової оцінки земельних ділянок, які витребовуються, суд не має можливості. Прокурор має можливість подати до суду відповідний документ, зазначивши ціну позову, оскільки з 01.01.2019 набула чинності Загальнонаціональна (всеукраїнська) нормативно грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів. Оскільки вимога про повернення земельної ділянки, яка на даний час є власністю ОСОБА_1 , вочевидь є вимогою майнового характеру (у наданому витягу з державного реєстру, що посвідчують право власності відповідачки цільове призначення земельної ділянки зазначено «для ведення особистого селянського господарства», а тому вона, за своїм правовим режимом відноситься до земель сільськогосподарського призначення.

Відтак прокурор, подаючи позов, за належної його підготовки, мав можливість встановити точну ціну позову, і, відповідно, сплатити судовий збір у визначеному Законом розмірі, визначеному із загальної вартості майна про повернення якого ставиться вимога у позові. Проте, прокурор, з незрозумілих причин визначає позов як «немайновий», хоча фактично ставить вимогу, яка позбавить ОСОБА_1 її права власності, яке на даний момент зареєстроване за неї державою.

Крім того, обґрунтовуючи позов тим, що спірні земельні ділянки є земельними ділянками лісогосподарського призначення і відносяться до земель, які перебувають у постійному користуванні ДСГП «Ліси України», прокурор зазначає зазначене державне підприємство як «третю особу без самостійних вимог на стороні позивача». Суд вважає зазначене маніпуляцією, оскільки фактично це державне підприємство має самостійні вимоги щодо повернення спірних земельних ділянок до складу земель, на які розповсюджується його право постійного користування і саме цим обґрунтовуються позовні вимоги прокурора.

Крім того, зазначаючи у позові відповідачкою « ОСОБА_1 » у позовних вимогах прокурор просить (п.3,4) усувати перешкоди щодо « ОСОБА_1 ».

З урахуванням вищевикладеного, позивачеві за необхідно виправити недоліки поданої заяви, а саме:

- визначити у позові ціну позову, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження вартості спірного майна (грошової оцінки), та з урахуванням визначеної ціни позову, визначитися із правильністю сплати судового збору;

- виправити допущені помилки у особі відповідачки (« ОСОБА_2 » чи « ОСОБА_3 » шляхом подання нової редакції позову.

- роз`яснити позивачеві, що у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, у разі надання додаткових документів до суду, позивач повинен надати їх копії, у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 10.07.2023.

Суддя Н.П. Слободян