Ухвала

06 липня 2023 року

м. Київ

справа № 541/146/20

провадження № 61-9391ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 23 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «Райагропостач», треті особи: приватний нотаріус Миргородського міського нотаріального округу Пазинич Руслан Вікторович, ОСОБА_4 , про переведення прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 14 липня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «Райагропостач» (далі - ПП «Райагропостач»), треті особи: приватний нотаріус Миргородського міського нотаріального округу Пазинич Р. В., ОСОБА_4 , про переведення прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу відмовлено.

Додатковим рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 22 липня 2022 року скасовано арешт, накладений ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 27 січня 2020 року на частину будівель, загальною площею 528,5 кв. м, що складається з приміщень: склад А-2 загальною площею 205,9 кв. м, цех Б-1 загальною площею 200,1 кв. м, цех В-1 загальною площею 122,5 кв. м, які розташовані на орендованій земельній ділянці Миргородської міської ради Полтавської області площею 0,87328 га, кадастровий номер :50:060:0236, що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 06 березня 2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 321, посвідченого приватним нотаріусом Миргородського міського нотаріального округу Пазиничем Р. В.

Повернуто ОСОБА_5 внесені на депозит грошові кошти у розмірі 14 900 грн та 150 000 грн.

Повернуто ОСОБА_6 внесені на депозит грошові кошти у розмірі 85 100 грн.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 23 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково.

Апеляційну скаргу представника приватного нотаріуса Миргородського міського нотаріального округу Пазинича Р. В. - адвоката Долженко О. М. задоволено частково.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 14 липня 2022 року та додаткове рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 22 липня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ОСОБА_2 задоволено.

Переведено на ОСОБА_2 права та обов`язки покупця 21/100 часток комплексу будівель, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ПП «Райагропостач» та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Миргородського міського нотаріального округу Пазиничем Р. В. за № 321.

У червні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , яка не брала участі у справі, на постанову Полтавського апеляційного суду від 23 березня 2023 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду 21 червня 2023 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою, четвертою статті 389 ЦПК України визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку.

Особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має право подати касаційну скаргу на судове рішення лише після його перегляду в апеляційному порядку за її апеляційною скаргою, крім випадку, коли судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи було ухвалено безпосередньо судом апеляційної інстанції. Після відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, але суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, така особа користується процесуальними правами і несе процесуальні обов`язки учасника справи.

Згідно із частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У клопотанні, включеному до касаційної скарги, ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки участі у справі вона не брала, але оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду було вирішено питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки. Вказує, що з оскаржуваним судовим рішенням суду апеляційної інстанції вона ознайомилася 29 травня 2023 року з Єдиного державного реєстру судових рішень. Крім того, протокольною ухвалою Полтавського апеляційного суду від 30 травня 2023 року при вирішенні питання про ухвалення додаткового рішення у задоволенні клопотання про її вступ у справі було відмовлено.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження ОСОБА_1 пропущено з поважних причин, його можливо поновити.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У клопотанні, включеному до касаційної скарги, ОСОБА_1 , посилаючись на пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5% її річного доходу за попередній календарний рік (12 858,64 грн), просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Крім того, при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги просить урахувати те, єдиним джерелом її доходів є пенсія. На підтвердження наведених обставин надає копію пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 ; довідку про доходи з Миргородського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області № 3229 6528 3797 0217 від 19 червня 2023 року за період часу з вересня 2022 року до грудня 2022 року.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З урахуванням обставин справи та наданих заявником доказів, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги слід відмовити, оскільки наданих доказів недостатньо для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зазначені у клопотанні обставини та надані на їх підтвердження докази, не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки заявником не надано суду касаційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану (наявність рухомого і нерухомого майна, довідки фіскальних органів про доходи, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо), який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, Верховний Суд урахував, що зазначені заявником обставини не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Крім того, суд касаційної інстанції звертає увагу ОСОБА_1 на те, що надана нею довідка про доходи з Миргородського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області № 3229 6528 3797 0217 від 19 червня 2023 року містить інформацію про доходи заявника лише з вересня 2022 року до грудня 2022 року.

Отже, ОСОБА_1 потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

«Про судовий збір» від 08 липня 2011 року.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ставка судового збору, що підлягала сплаті позивачем при зверненні до суду складала 840,80 грн (2 102 грн * 0,4) = 840,80 грн).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми та складає 1 681,60 грн (840,80 грн * 200% = 1 681,60 грн).

Отже, ОСОБА_1 необхідно надати до суду касаційної інстанції докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 1 681,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102, найменування податку, збору, платежу «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Також касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом, оскільки заявником не дотримано вимог щодо форми та змісту касаційної скарги, визначених ЦПК України.

Пунктом 6 частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено клопотання особи, яка подає скаргу.

Так, у прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить постанову Полтавського апеляційного суду від 23 березня 2023 року скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, що не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

За приписами статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право:

1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення;

2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду;

3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд;

4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині;

5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині;

6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині;

7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

Отже, ОСОБА_1 необхідно надати до суду касаційної інстанції виправлену касаційну скаргу, яка за формою і змістом повинна відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, із обов`язковим зазначенням у ній чітко викладених вимог касаційної скарги, які узгоджуються із повноваженнями суду касаційної інстанції, визначених статтею 409 ЦПК України та надати копії касаційної скарги з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Проте у касаційній скарзі заявник не зазначив передбачені пунктом 3 частини другої статті 392 ЦПК України відомості про учасника справи - третіх осіб: приватного нотаріуса Миргородського міського нотаріального округу Пазинича Руслана Вікторовича, ОСОБА_4 .

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду касаційної інстанції виправлену касаційну скаргу, яка за формою і змістом повинна відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, із обов`язковим зазначенням у ній всіх учасників справи та надіслати копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судового рішення.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 23 березня 2023 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець