Справа № 754/3799/23
У Х В А Л А

Іменем України

28 грудня 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. розглянувши заяву представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Калугіна Дмитра Олеговича про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , як законного представника малолітнього ОСОБА_3 , 3-особа: ОСОБА_4 про витребування майна власником, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до Деснянського районного суду міста Києва звернулася з позовом до ОСОБА_4 , малолітнього ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про витребування майна власником.

Ухвалою судді від 31.03.2023 року позовну заяву було залишено без руху та визначено позивачці термін для усунення викладених недоліків.

14.04.2023 року позивачкою на виконання вимог вищевказаної ухвали було подано позовну заяву в новій редакції.

Ухвалою судді від 28.04.2023 року позовну заяву було залишено без руху та було подовжено строку розгляду справи на 10 днів з дня винесення даної ухвали, для усунення викладених недоліків.

04.05.2023 року позивачкою на виконання вимог вищевказаної ухвали було усунено вказані недоліки та подано позов до ОСОБА_1 , як законного представника малолітнього ОСОБА_3 , 3-особа: ОСОБА_4 про витребування майна власником. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачці на праві власності належить частки квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва було встановлено порядок користування спірною квартирою та виділено позивачці у користування кімнату, площею 24,4 кв. м, а ОСОБА_4 виділено дві кімнати, кімнату площею 15,6 кв.м. з обладнаним балконом 1кв.м. та кімнату площею 15,2 кв.м., у загальному користуванні залишено кухню, ванну кімнату, коридор, передпокій, санвузол та гардероб. Однак, рішення Деснянського районного суду м. Києва наразі не виконується, кімнату площею 24,4 кв.м., яка належить позивачці звільнено не було. ОСОБА_1 , як законний представник малолітнього ОСОБА_3 та її матір ОСОБА_4 перешкоджають позивачці користуватися належною їй на праві власності кімнатою площею 24,4 кв.м.. З метою потрапити до квартири, позивачка разом із працівниками поліції прибула до спірної квартири, однак доступу до її кімнати надано не було. А відтак, позивачка була вимушена звернутися до суду з вищевказаною позовною заявою відповідно до якої просить суд витребувати кімнату площею 24,4 кв.м., квартири АДРЕСА_1 від незаконного володіння та зобов`язати відповідачку в примусовому порядку звільнити її.

Ухвалою судді від 08.05.2023 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд у підготовчому засіданні.

Згідно ухвали суду, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 07.06.2023, було задоволено клопотання позивачки та залучено до участі в справі в якості третьої особи ОСОБА_4 ..

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2023 року позовні вимоги ОСОБА_2 про витребування майна власником було залишено без задоволення.

26.12.2023 (передано судді Зотько Т.А. 27.12.2023) на електронну пошту суду представником відповідачки ОСОБА_1 - адвокатом Калугіним Д.О. подано заяву про відшкодування судових витрат на правничу допомогу у розмірі 11 000,00 грн..

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 270 ЦПК України у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи у судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд вважав за можливе провести розгляд заяви у відсутності сторін.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1)стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2)суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3)судом не вирішено питання про судові витрати.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Ухваленим рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2023 в задоволенні позову було відмовлено.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відтак, заява про ухвалення додаткового рішення має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, які встановлені ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 177 ч.1 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається

Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів.

Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Представник відповідачки, звертаючись із заявою про відшкодування судових витрат, не долучив докази направлення копії заяви з додатками іншим учасникам справи.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) (ст. 183 ч.2 ЦПК України).

Відповідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За таких обставин, враховуючи той факт, що представником подано неналежно оформлену заяву про відшкодування судових витрат, суд приходить до висновку, про необхідність повернення заяви - адвокату Калугіну Д.О. про відшкодування судових витрат, без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 44, 175,177, 183, 270, ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Повернути без розгляду заяву представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Калугіна Дмитра Олеговича про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , як законного представника малолітнього ОСОБА_3 , 3-особа: ОСОБА_4 про витребування майна власником.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Повний текст ухвали виготовлено 29.12.2023.

Суддя: