Справа № 362/3973/23
Провадження № 2/362/1808/23
У Х В А Л А

30.06.2023 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Устенко Ілля Олександрович, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в наслідок ДТП, -

в с т а н о в и в :

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Устенко Ілля Олександрович, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в наслідок ДТП.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає направленню за підсудністю з наступних підстав.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

З позову встановлено, дорожньо-транспортна пригода, у зв`язку з вчиненням якої позивач звернувся з вимогою про відшкодування шкоди, сталася за адресою: по АДРЕСА_2 , на АД-м 21, 235 км с. Жежелів Хмільницького району.

Постановою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 05.01.2023 р. по справі 133/3185/22 на ОСОБА_2 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподаткованих мінімумів, яка набрала законної сили 17.01.2023 р.

Тобто, позивач звернувся до суду з вимогою про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП за місцем проживання позивача, а не за місцем вчинення ДТП чи місцем проживання відповідача.

Представник позивача в позові вказує, що на підставі ст. 28 ЦПК України, позов підсудний Васильківському міськрайонному суду Київської області.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_3 , що територіально не відноситься до території Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Відповідно до ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Оскільки, місце проживання відповідача не зареєстровано в Київській області, дана справа згідно положень ч. 9 ст. 28 ЦПК України, не підсудна Васильківському міськрайонному суду Київської області відповідно до територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що справа не підсудна Васильківському міськрайонному суду Київської області та підлягає направленню за підсудністю до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області, у відповідності до правил альтернативної підсудності про застосування, якої просить представник позивача в позові.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 260, 353-354 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Устенко Ілля Олександрович, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в наслідок ДТП, передати на розгляд за підсудністю до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області.

Копію ухвали про передачу справи за підсудністю направити позивачу.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення її копії особі.

Суддя Л.М.Кравченко