КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №2-2893/09
Провадження № 2-п/552/92/23
У Х В А Л А

29.12.2023 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання Лихошвай А.В.

за участю відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 21 грудня 2009 року по цивільній справі за позовом ВАТ «Сведбанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором посилаючись на те, що при ухваленні рішення судом не вірно застосовані норми матеріального права, порушені норми процесуального права. Судом повістки направлялись не за місцем проживання відповідача, що позбавило її права на участь в судовому засіданні.

У судовому засіданні ОСОБА_4 заяву підтримала та пояснила, що на час ухвалення судового рішення будь-якої заборгованості по кредиту не мала, кредитні кошти отримувала у гривні, а не валюті. Погашення кредиту здійснювала у валюті . Відносно працівників банку, що видавали кредит порушено кримінальне провадження, дані особи перебувають у розшуку. Їй не було відомо про кримінальне провадження відносно неї, у судовому засіданні не була присутня, про ухвалу дізналась після звернення до суду та не оскаржувала її. Просила заяву задовольнити.

Інші особи не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом установлено, що рішенням Київського районного суду м. Полтави від 21 грудня 2009 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Сведбанк» до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по кредитному договору позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_5 , ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Сведбанк» заборгованість по кредиту, яка складається з 41420 доларів США суми боргу за кредитом, 5767,76 доларів США відсотків за користування кредитом, 3989,40 доларів США пені за порушення строків повернення кредиту, а всього 51 177 доларів США - солідарно, а також 1700 грн. судового збору, 250 грн. витрат на ІТЗ судового розгляду справи, а всього 1950 грн.-солідарно.

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_4 в поданій до суду заяві вказує на ту обставину, що не була належним чином повідомлена про розгляд справи.

Проте з такими доводами суд не може погодитись виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, у позовній заяві зазначено місце фактичного проживання відповідача ОСОБА_4 , а саме АДРЕСА_1 та за цією ж адресою направлялась поштова кореспонденція.

Законом України "Про поштовий зв`язок" визначено правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини органів державної влади та органів місцевого самоврядування, операторів поштового зв`язку і користувачів їх послуг.

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про поштовий зв`язок" Національний оператор, яким є АТ "Укрпошта" (розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 № 10-р "Про національного оператора поштового зв`язку"), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Порядок надання послуг поштового зв`язку та порядок оформлень поштових відправлень, зокрема, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення встановлено "Правилами надання послуг поштового зв`язку", затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 .

Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), Національний оператор поштового зв`язку забезпечує надання універсальних послуг поштового зв`язку на всій території України.

Згідно з п. 99 Правил ( які діяли на той час) Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Пунктом 101 Правил ( що діяли на той час) визначено, що у разі коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до п. 116 вказаних Правил ( що діяли на той час) у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "EMS" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об`єкта поштового зв`язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Відповідач ОСОБА_1 викликалася в судові засідання, шляхом направлення рекомендованими листами судових повісток по місцю фактичного проживання, адреса якого зазначена в позовній заяві.

Пунктом 4 ч.2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Проте всупереч зазначеній нормі заява не містить посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Щодо посилання відповідача ОСОБА_1 про невідповідність валюти визначеної у кредитному договору та договору купівлі-продажу нерухомого майна суд виходить з наступного.

У ході розгляду заяви про перегляд заочного рішення відповідач не заперечувала, а підтвердила, що погашення кредитних коштів нею здійснювалось не у гривнях, а у валюті, що зазначена в кредитному договорі.

Отримання кредитних коштів у іноземній валюті, а згодом укладення договору купівлі-продажу нерухомого майна за ціною, що визначена у гривнях, є право сторін договору купівлі-продажу та не може слугувати беззаперечним доказом щодо посилання відповідача про невідповідність валют.

Відповідач ОСОБА_1 підписуючи кредитний договір діяла вільно, без будь-якого примусу, оскільки суду не надано доказів зворотного, а тому взяла на себе зобов`язання відповідно до змісту договору, у тому числі щодо суми повернення отриманих кредитних коштів.

У судовому засіданні, ОСОБА_1 зазначила, що відносно працівників банку, які оформлювали кредитний договір порушено кримінальне провадження, проте жодна особа не притягнута до кримінальної відповідальності, оскільки перебувають у розшуку.

Доказів на підтвердження даних обставин суду не надано.

Натомість, відповідачем ОСОБА_1 надано суду ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 10 березня 2015 року по кримінальному провадженню № 554/2408/15 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, якою звільнено ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч.4 ст. 358 КК України у зв`язку з закінченням строків давності, закривши кримінальне провадження.

Ухвалою встановлено, що у квітні 2008 року ОСОБА_5 звернулась до Полтавського відділу Полтавського регіонального департаменту ВАТ «Сведбанк» з метою отримання кредиту в сумі 42 000 доларів США для здійснення розрахунків по договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 . При заповненні заяви-анкети на отримання кредиту, а також анкети опитування клієнта власноручно вказала своє місце роботи ПП «Багратіон», на посаді головного бухгалтера зі стажем роботи 7 місяців, заробітною платою 3 190 гривень та поставила свій підпис. Крім того, вона надала завідомо підроблену довідку № 45 від 02.04.2008 року в якій вказано, що ОСОБА_5 працевлаштована в ПП «Багратіон» на посаді головного бухгалтера з отримуваною заробітною платою за період з жовтня 2007 року по березень 2008 року в сумі 19 144 грн. 07 коп. При цьому остання на вказаному підприємстві ніколи не працювала, а була працевлаштована згідно наказу № 128-к від 12.12.2006р. в ПФ ТОВ «Невада» на посаді оператора-касира з отримуваною заробітною платою в розмірі 900 грн.

У подальшому, на підставі поданих до Полтавського відділу Полтавського регіонального департаменту ВАТ «Сведбанк» документів, прийнято рішення про надання ОСОБА_5 кредиту в сумі 42 000 доларів США для здійснення розрахунків по договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , про що 09.04.2008 підписано відповідний договір № 1601/0408/71-047 та надано кредитні кошти в сумі 42 000 доларів США.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що не була обізнана про розгляд кримінальної справи відносно неї, в судовому засідання не була присутня, про існування ухвали не знала та не оскаржувала її.

Проте такі пояснення суд оцінює критично, оскільки відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.

Посилання щодо смерті ОСОБА_3 не ґрунтуються на належних доказах.

Відповідач ОСОБА_1 у заяві про перегляд заочного рішення вказує, що вона у повному обсязі виконала свої зобов`язання перед банком, проте належних доказів на підтвердження зазначених обставин суду не надано. Як і відсутні належні докази, що відповідач не мала заборгованості перед банком за період , який зазначений у розрахунку позивача та у рішенні суду .

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідност. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України та в ході судового засідання не надала жодного доказу, в розумінні ст 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення рішення.

Не згода з рішенням суду не є підставою для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 287- 288 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлений 02 січня 2024 року.

Головуючий Ж.В.Кузіна