Справа № 289/88/23
Номер провадження 2/289/183/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2023 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Галькевич Ю.В розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місце знаходження / місце проживання: Соборний майдан, 12, м. Радомишль, Житомирський район, Житомирська область, 12201) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її баби.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 . В процесі оформлення спадщини позивач випадково дізналась про те, що 19.08.2009 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження у вигляді заповіту в якому зазначила, що права власності належні її померлому чоловіку вона заповідає своїй онучці ОСОБА_3 .

Дід позивача - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На день його смерті разом із ним проживала його дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_5 . Також про прийняття спадщини заяву до нотаріуса подала онука, позивач по справі ОСОБА_1 .

Оскільки позивачу не було відомо про наявність даного заповіту, ОСОБА_1 вважає, що є підстави для поновлення їй строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 12.01.2023 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.09.2023 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилась, у поданій до суду заяві просить про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи без його участі, з позовними вимогами погоджуються.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що не підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що 11 листопада 2021 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 11.11.2021 року виданого Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що зроблено актовий запис №127. Після реєстрації шлюбу дружині надано прізвище ОСОБА_8 .

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 04 липня 2014 року ОСОБА_3 зареєструвала шлюбу з ОСОБА_9 та змінила своє прізвище на ОСОБА_10 .

Згідно копії Свідоцтва про народження від 25.03.1988 серії НОМЕР_3 складеного російською мовою, «родителями ОСОБА_11 » є «отец ОСОБА_12 и мать ОСОБА_13 »

З Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.. 126, 133, 135 Сімейного кодексу України за № 5 від 02.11.2022 року вбачається, що батьками ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є батько ОСОБА_15 та матір`ю ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Радомишль, Радомишльського району Житомирської області помер ОСОБА_14 , що підтверджується виданим Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 02.11.2022 року, про що складено відповідний актовий запис № 201.

ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Радомишль, Радомишльського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 08.11.2011 року, про що складено відповідний актовий запис № 192.

За життя 19.08.2009 року ОСОБА_2 зробила заповіт посвідчений нотаріусом Радомишльського нотаріального округу Житомирської області Бойком В.М. за № 1168, згідно якого все своє майно заповіла онучці ОСОБА_3 .

Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 72384361 від 08.05.2023 року вбачається, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася.

ІНФОРМАЦІЯ_8 в с. Климєнтовичі, Шепетівського району, Хмельницької області помер ОСОБА_5 , що підтверджується виданим повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шепетівського міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 16 січня 2013 року, про що складено відповідний актовий запис № 454.

З Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №72384421 від 08.05.2023 року вбачається, що Приватним нотаріусом Мельниченко Н.М., після смерті ОСОБА_5 , спадкову справу на майно померлого було заведено за № 105/2022.

Згідно довідки про склад спадкоємців від 29.08.2022 року №193/02-14 виданої Приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Мельниченко Н.М. з якої вбачається, що ОСОБА_16 є спадкоємицею ОСОБА_15 згідно поданої заяви. В той же час, на момент смерті спадкодавця разом із ним проживали ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Спадкова справа до майна якого заведена 28.10.2009 року за №7/2009.

В матеріалах спадкових справ ОСОБА_15 та ОСОБА_5 наявні документи, а саме: повідомлення відділу реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Радомишльської міської ради Житомирської області за № 197 від 06.04.2021 року з якого вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 з 17.01.2003 року і на момент смерті була зареєстрована в будинку АДРЕСА_2 . На день смерті в будинку АДРЕСА_2 був зареєстрований ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Довідка про склад спадкоємців, які прийняли спадщину від 17.10.2022 року № 271/02-14 виданої Приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Мельниченко Н.М. з якої вбачається, що ОСОБА_17 та ОСОБА_18 є спадкоємцями ОСОБА_5 , спадкова справа до майна якого заведена 11.10.2022 року за №105/2022.

Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом виданого приватним нотаріусом Житомирського нотаріального округу Житомирської області Мельниченко Н.М. спадкоємцями на майно ОСОБА_5 є його син та донька ОСОБА_17 та ОСОБА_18 ; копія Свідоцтва про народження від 25.12.1997 року серії НОМЕР_7 батьками ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_11 є ОСОБА_5 та ОСОБА_19 .

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.

Під час розгляду справи судом встановлено, що позивач була обізнана про смерть спадкодавця.

Водночас судом встановлено, що спадкове майно, на яке претендує позивач, було успадковане її бабою ОСОБА_2 та дядьком ОСОБА_5 , які є спадкоємцями першої черги. В послідуючому, після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняв її син ОСОБА_5 .. Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняли його син та донька ОСОБА_17 та ОСОБА_18 . На даний час, ОСОБА_17 вдане свідоцтво про право власності в порядку спадкування на частину спадкового майна.

За приписами ч. 1, 3 статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна.

У даному випадку за умов існування інших спадкоємців держава не доступається до спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , а тому Радомишльську міську раду Житомирського району Житомирської області не можна вважати належним відповідачем у даній справі.

Належними відповідачами мають бути ОСОБА_17 та ОСОБА_18 ., які прийняли спадщину після смерті свого батька ОСОБА_5 , який успадкував майно після смерті своєї матері ОСОБА_2 .

У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. (ч. ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК). Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Звернувшись з позовними вимогами до Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області як територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування, позивач не залучила до участі у справі інших відповідачів або ж співвідповідачів, не зважаючи на те, що вона була обізнана про наявність інших спадкоємців.

Своїм правом на подачу до суду клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем або ж залучення до участі у справі співвідповідача позивач не скористалась, в судове засідання не з`являлась подаючи заяви про розгляд справи за її відсутності.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, аналіз наведених норм права та встановлених в судом обставин справи дає можливість зробити висновок про те, що позовні вимоги заявлені до неналежного відповідача, а отже задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 265, 268, 354 ЦПК України,ст. 1272 ЦК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст складено 29 грудня 2023 року.

Суддя О. В. Мельник