Справа № 177/652/23
Провадження № 2/177/333/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

03 липня 2023 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Коваль Н.В.

за участі

секретаря судового засідання Орел А.І.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому уточнюючи позовні вимоги, просила суд усунути їй перешкоди у спілкуванні та вихованні онука ОСОБА_5 , 2020 року народження, визначивши наступний порядок участі у його вихованні та спілкуванні з ним, а саме: щотижня у вихідні дні на добу, з 09.00 години ранку суботи та до 11.00 години ранку неділі, або з 09.00 години ранку неділі до 11.00 години ранку понеділка, за домовленістю з матір`ю. зустрічі просила проводити за місцем проживання бабусі ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , без присутності матері, з урахуванням стану та потреб дитини.

В обґрунтування позову зазначила, що позивач є бабусею малолітнього ОСОБА_5 , 2020 року народження.

На час звернення до суду сторони не досягли взаємної згоди в участі позивача у спілкуванні та вихованні з онуком, у зв`язку із чим, остання вимушена звернутися до суду.

Присутня в судовому засіданні позивач разом із своїм представником, позов підтримали, просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Присутні в судовому засіданні відповідач та її представник не заперечували проти визначення способу участі позивача у вихованні та спілкуванні із онуком, про те просили визначити встановити наступний порядок:

-середа кожного першого та третього тижня місяця з 10.00 години ранку до 18.00 години вечора, в тому числі за місцем проживання позивача, з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування; суботи кожного другого та четвертого тижня місяця з 10.00 години ранку до 18.00 години вечора, в тому числі за місцем проживання позивача, з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування.

Про те, присутня в судовому засіданні відповідач не погодилась із запропонованим відповідачем порядком, та зазначила, що наразі вона не працює, але можливо в майбутньому працевлаштується на роботу, у зв`язку із чим, запропонований спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком останній не підходить.

Представник третьої особи до суду не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, до початку розгляду справи надав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, давши їм належну оцінку, приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 2, 8, 9 ст. 7 СК України, сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_6 (а.с.10), батьками якого є ОСОБА_7 , та після ухваленого рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 28.09.2020 (а.с.11-12) ОСОБА_8 (свідоцтво про народження дитини видано повторно 05.11.2020, після внесення змін в актовий запис про народження).

Рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13.10.2022 (а.с.14-19) змінено прізвище малолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та присвоєно йому подвійне прізвище - батька та матері: « ОСОБА_9 ».

Крім того, визначено батьку дитини ОСОБА_8 , наступний порядок участі в спілкуванні з його малолітньою дитиною, сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому згідно з даним рішенням суду змінено прізвище на « ОСОБА_9 »:

- кожного вівторка та п`ятниці з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.,

-у літній період сім днів щомісяця за домовленістю батьків;

-у день народження дитини 13 травня кожного року з 09 год. 00 хв. до 14 год. 00 хв.;

- зустрічі батька з дитиною у визначений час проводити за місцем проживання батька, за адресою: АДРЕСА_1 , без присутності матері дитини, з обов`язковим урахуванням стану здоров`я та потреб дитини.

Із зазначеного рішення суду видно, що ОСОБА_7 , після реєстрації шлюбу, змінила прізвище на « ОСОБА_10 » (а.с. 14-19).

Сторонами визнається та не заперечується, що позивач є бабусею ОСОБА_5 , 2020 року народження та матір`ю ОСОБА_8 .

Як на підставу позовних вимог, позивач посилається на те, що на час звернення до суду сторони не досягли взаємної згоди в участі позивача у спілкуванні та вихованні з онуком, у зв`язку із чим, остання вимушена звернутися до суду, так як листом Виконкому Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області № 204 від 30.08.2022 (а.с.13), останній відмовлено у вирішенні зазначеного питання та запропоновано звернутися до суду.

Відповідно до ст. 7 СК України, кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до вимог ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

За змістом статті 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 159 СК України, суд визначає способи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, а батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків, та мають здійснювати свої батьківські права та виконувати батьківські обов`язки на ґрунті поваги до прав дитини та її людської гідності.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 1998 року № 16 «Про застосування судами деяких норм Кодексу про шлюб та сім`ю України» роз`яснено, що при розгляді вимог про визначення порядку участі у вихованні дітей і спілкуванні з ними того з батьків, який проживає окремо від них, порядку спілкування діда й баби з онуками, якщо батьки не підкоряються рішенню органів опіки і піклування з цих питань, спорів між батьками про місце проживання дітей, вимог про відібрання батьками дітей в інших осіб, про позбавлення або поновлення батьківських прав та інших спорів, пов`язаних із вихованням дітей, обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні.

Отже, виходячи з аналізу вказаних норм законодавства України, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування бабусі та дідуся із онуком обов`язковим є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні.

Відповідно до Висновку Ради опіки та піклування щодо визначення участі бабусі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука ОСОБА_5 від 17.04.2023 (а.с.30), Рада опіки та піклування вважає за доцільне встановити спосіб участі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вихованні та спілкуванні із внуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: один раз на тиждень, обираючи день та час за погодженням з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зустрічі проводити на території с Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, без присутності матері дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні ЄСПЛ від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108).

Відповідно до ст. 159 СК України, суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання, тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі, стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що баба, дід мають право на особисте спілкування з онуками, а мати не має права перешкоджати їм спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Визначаючи часи спілкування бабусі з онуком без участі матері, суд бере до уваги вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі наявне рішення суду про визначення способу участі батька у вихованні дитини, якому визначено проведення часу із сином кожного вівторка та п`ятниці з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., у літній період сім днів щомісяця за домовленістю батьків; у день народження дитини 13 травня кожного року з 09 год. 00 хв. до 14 год. 00 хв.; та вважає за необхідне встановити спосіб участі позивача у вихованні та спілкуванні із внуком один раз на тиждень, обираючи день та час за погодженням з матір`ю дитини, без присутності відповідача із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини.

Керуючись ст.ст. 4, 76, 77, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні з онуком задовольнити частково.

Встановити спосіб участі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вихованні та спілкуванні із внуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: один раз на тиждень, обираючи день та час за погодженням з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зустрічі проводити на території с Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, без присутності матері дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини.

В іншій частині задоволення позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 05.07.2023.

Суддя: