Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/4290/20
Провадження №4-с/711/56/23
У Х В А Л А

15 грудня 2023 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.

при секретарі Щокань В.М.,

за участю боржника ОСОБА_1

представника

боржника за довіреністю Якимової Н.В.

представника органу ДВС

за довіреністю Кривохижі Ю.А.,,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 про визнання незаконними постанов про арешт коштів боржника, скасування постанов про арешт коштів боржника, повернення грошових коштів, -

в с т а н о в и в :

Скаржник ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою (в остаточній редакції від 13.12.2023, яка прийнята судом) про визнання незаконними постанов про арешт коштів боржника, скасування постанов про арешт коштів боржника, повернення грошових коштів. Свої вимоги мотивує тим, що у відділі ДВС є відкрите 27.10.2022 виконавче провадження №70139107 про стягнення з нього заборгованості на користь АТ «Акцент-Банк». Йому стало відомо, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках у банківських установах, арештовані державним виконавцем, в тому числі і ті, що знаходяться на рахунку, на який він отримує пенсію. Такі обставини свідчать про порушення його прав, оскільки він не може користуватися пенсією, а інших доходів немає. На звернення до органів ДВС щодо зняття арешту, останній не відреагував.

Скаржник вважає дії державного виконавця протиправними, оскільки наявним арештом коштів пенсії порушуються його права на життя, забезпечення себе всім необхідним. При цьому, як вказує, ним були надані державному виконавцю дані про те, що кошти на рахунку є пенсією. Між тим, державний виконавець не вжив заходів щодо скасування арешту, накладеного на його кошти.

Таким чином, скаржник просить суд, - визнати незаконними та скасувати постанови державного виконавця від 27.10.2022 та від 18.09.2023, винесені у виконавчому провадженні №70139107, про арешт коштів боржника ОСОБА_1 , а також зняти арешти з пенсії і повернути ОСОБА_1 протиправно стягнуті грошові кошти у розмірі 2792грн. 93коп.

Ухвалою суду від 20.11.2023 скаргу прийнято до судового розгляду та призначено про справі судове засідання.

Другим відділом ДВС ЦМРУ МЮ (м. Київ) в особі начальника відділу Горох В. подано відзив на скаргу, який прийнятий судом. Просить відмовити у задоволенні скарги. Зазначено, що на виконанні у Другому відділі ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) перебуває виконавче провадження № 70139107 з примусового виконання виконавчого листа №711/4290/20, виданого 24.05.2022 Придніпровським районним судом м. Черкаси, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованості за кредитним договором від 23.05.2016 у розмірі 15384грн. 46коп., судовий збір у розмірі 701грн. 23коп., а всього 16085 грн. 69коп.

27.10.2022 старшим державним виконавцем Придніпровського відділу ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) Лазаренком Є. Ю. у виконавчому провадженні № 70139107 винесена постанова про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом та належать боржнику ОСОБА_1 .

У своїй постанові державний виконавець акцентував увагу на тому, що арешт не поширюється на коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом.

Посилаючись на норми ЗУ «Про виконавче провадження», орган ДВС вказує, що виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 ЗУ «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 ЗУ «Про виконавче провадження».

Підставами для знаття арешту з коштів боржника або його частини є, зокрема отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено. Вважає, що скаржник не довів, що його рахунок в АТ «Укргазбанк» має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на кошти на цьому рахунку заборонено нормою Закону.Державним виконавцем арешт на кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту, на які заборонено чинним законодавством України, не накладалися, а тому доводи скаржника є необґрунтованими і у задоволенні скарги слід відмовити.

Стягувач АТ «Акцент-Банк» відзив на скаргу не подав.

В судовому засіданні скаржник та його представник просили скаргу задовольнити. Крім того, представник 15.12.2023 подала до суду заяву про продовження розгляду справи за її відсутності та скаржника, просила задовольнити вимоги, які викладені у скарзі в редакції від 13.12.2023.

В судове засідання стягувач не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду скарги. Про поважність причин неявки не повідомив.

В судовому засіданні представник органу ДВС просив відмовити у задоволенні скарги, посилаючись на доводи відзиву. Крім того, 13.12.2023 подано заяву про продовження розгляду справи за відсутності представника.

Згідно із частиною 2 статті 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Заслухавши пояснення учасників справи та їхніх представників, дослідивши матеріали справи та матеріали виконавчого провадження №70139107, надані органом ДВС, дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що скарга в редакції від 13.12.2023, підлягає до часткового задоволення за таких підстав:

встановлено, що на виконанні у Другому відділі ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) перебуває виконавче провадження № 70139107 з примусового виконання виконавчого листа №711/4290/20, виданого 24.05.2022 Придніпровським районним судом м. Черкаси, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованості за кредитним договором від 23.05.2016 у розмірі 15384грн. 46коп., судовий збір у розмірі 701грн. 23коп., а всього 16085 грн. 69коп.

27.10.2022 старшим державним виконавцем Придніпровського відділу ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) Лазаренком Є.Ю. у виконавчому провадженні № 70139107 винесена постанова про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом та належать боржнику ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів 17944грн. 25коп.

Крім того, встановлено, що постановою старшого державного виконавця Другого відділу ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Овечко І.А., винесеною 18.09.2023 у цьому ж виконавчому провадженні, накладено коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом та належать боржнику ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів 17840грн. 55коп.

За інформацією ПАТ «Укргазбанк» від 27.09.2023, ОСОБА_1 у цій банківській установі відкрито рахунок для зарахування коштів на пенсійний рахунок у гривні.

За даними ГУ ПФУ в Черкаській області від 27.09.2023 №2270, ОСОБА_1 перебуває на пенсійному обліку в ГУ ПФУ в Черкаській області та отримує пенсію по інвалідності 3 група з 04.08.2004, розмір пенсійної виплати 2760грн. 00коп. Ці обставини також підтверджуються відповіддю на запит №183901648 від 07.12.2023 Другого відділу ДВС до Пенсійного фонду України.

За відомостями дослідженої під час розгляду справи виписки по картці з 01.01.2023 по 17.10.2023 ПАТ «Укргазбанк», вбачається, що ОСОБА_1 на картковий рахунок, відкритий у цій банківській установі отримував пенсійні виплати.

Постановою старшого державного виконавця Другого відділу ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Овечко І.А., винесеною 30.10.2023, визначено для боржника фізичної особи ОСОБА_1 поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АБ «Укргазбанк» для здійснення видаткових операцій на суму у розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної зарплати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року.

За дослідженими матеріалами виконавчого провадження (розпорядження, платіжні інструкції) та платіжною інструкцією, наданою скаржником, встановлено, що через органи ДВС на рахунок з обліку депозитних сум при примусовому виконанні виконавчого документа №711/4290/20, виданого 24.05.2022, надходили грошові кошти, належні боржнику, які в подальшому, перераховувалися на рахунок стягувача та на погашення виконавчого збору, витрат на виконавче провадження.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Зазначене конституційне положення відображено також у статті 18 ЦПК України, згідно якої судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Виконання судового рішення, відповідно до змісту рішення Конституційного Суду України № 5-рп/2013 від 26.06.2013 по справі № 1-7/2013, є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави; невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню, у разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 5 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відповідно до частини 1, 2 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно з пунктом 7 частини 3 статті 18 цього ж Закону виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, на електронні гроші, які зберігаються на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження", звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (пред`явленні електронних грошей до погашення в обмін на кошти, що перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця). Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України «Про теплопостачання», статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до пункту 1 частини другої статті 8 Закону України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

В рішенні Конституційного Суду України № 25рп/2009 від 07.10.2009 зазначено, що право на соціальний захист віднесено до основоположних прав і свобод. Це гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел та забезпечується статтями 46 та 64 Конституції України.

Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Закон України «Про пенсійне забезпечення» гарантує всім непрацездатним громадянам України право на матеріальне забезпечення за рахунок суспільних фондів споживання шляхом надання трудових і соціальних пенсій.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається лише у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» з пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках.

За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії.

Таким чином, із аналізу зазначених правових норм вбачається, що кошти, які складають пенсію є особливим об`єктом, на який може бути звернуто стягнення на виконання виконавчого документа, на який допускається стягнення лише у разі відсутності інших коштів та/або об`єктів для стягнення.

Порядок стягнення на пенсію врегульований окремо від інших видів стягнення та навіть при застосуванні такого стягнення встановлено граничні розміри можливого стягнення від 20 до 50 % пенсії в залежності від виду зобов`язання.

Згідно із вимогами п.10-2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, зокрема припиняється звернення стягнення на пенсію, стипендію (крім рішень про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення, та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації);

Загальновідомим є факт введення у Україні воєнного стану з 24.02.2022, який на даний час не скасовано та не припинено.

Статтею 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Здійснюючи виконання постанов від 27.10.2022 та від 18.09.2023, та виконуючи покладений на державного виконавця обов`язок щодо визначення статусу рахунка АТ «Акцент-Банк», він вважав за можливе накласти арешт на грошові кошти, розміщені на ньому.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

А тому, враховуючи, що винесені постанови про арешт коштів боржника відмістять застереження для банку про неможливість накладення арешту/звернення стягнення на кошти, на які заборонено законом та належать боржнику, суд дійшов висновку про правомірність дій державного виконавця під-час винесення даних постанов.

Стаття 46 Конституції України визначає, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

В той же час, у разі накладення арешту на рахунок, на який зараховуються лише соціальні виплати, на такі виплати не може бути накладений арешт, а якщо він накладений, то підлягає зняттю.

Таке зняття арешту здійснюється виконавцем відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих отримання соціальних виплат на такий рахунок.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 905/361/19 та постанові Верховного Суду від 08.07.2020 у справі № 915/1000/18.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на кошти, що знаходяться на цьому рахунку, заборонено законом.

Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону (абзац другий частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

Таким чином, суд вважає, що відсутні підстави вважати дії державного виконавця щодо винесення постанов про арешт коштів, протиправними.

Виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»). Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 905/361/19.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що звернення стягнення/арешт на кошти пенсії, які знаходяться на рахунку боржника, підпадають під випадки «кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом» (ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження»), а тому арешти накладені на грошові кошти (пенсія) на картковому рахунку №НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Укргазбанк», - підлягають скасуванню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20.

Крім того, залишення арешту на кошти та звернення на них стягнення унеможливлює отримання боржником будь-яких коштів (пенсії) та порушує його право на належне існування.

Що стосується вимог скарги про повернення боржнику ОСОБА_1 вже стягнутих на виконання виконавчого документа №711/4290/20 грошових коштів у розмірі 2792грн. 93коп., то ці вимоги не підлягають до задоволення. Так, не встановлено протиправності дій державних виконавців щодо стягнення цих коштів; банківська установа не повідомила до органів ДВС про те, що на банківський рахунок, відкритий ОСОБА_1 , зараховується пенсія; банківська установа прийняла до виконання постанову державного виконавця про арешт коштів; фактично стягнуті кошти вже розподілені: частина перерахована стягувачу, а частина зарахована на виконавчий збір та витрати на виконавче провадження. Крім того, боржником ні в добровільному, ні в примусовому порядку, судове рішення суду від 16.12.2020 (справа №4290/20), на підставі якого виданий виконавчий лист, не виконане.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 260, 261, 447-453 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Скаргу задовольнити частково.

Скасувати постанову старшого державного виконавця Овечка Ігоря Анатолійовича Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції (м. Київ) від 18.09.2023 у виконавчому провадженні №70139107 про арешт коштів боржника ОСОБА_1 .

Скасувати постанову старшого державного виконавця Лазоренка Євгенія Юрійовича Придніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції (м. Київ) від 27.10.2022 у виконавчому провадженні №70139107 про арешт коштів боржника ОСОБА_1 .

В іншій частині відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складений 22.12.2023.

Головуючий: С. М. Позарецька