Справа № 754/9126/23
У Х В А Л А

Іменем України

06 липня 2023 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Як убачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів справи, позивачка просить розірвати шлюб з відповідачем, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Деснянського району міста Києва.

Крім того з позову та додатків до нього вбачається, що подружжя немає неповнолітніх дітей.

ЦПК України виділяє декілька видів територіальної підсудності: загальна (залежно від місця проживання фізичної чи місцезнаходження юридичної особи), альтернативна (за вибором позивача), договірна (за угодою між сторонами), виключна (залежно від характеру спірного правовідношення), за зв`язком справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Однак перевіривши матеріали справи суд констатує, що відсутні документи які б підтверджували зареєстроване місце проживання чи перебування дітей разом з позивачкою на території Деснянського районну міста Києва.

Таким чином, вищевказаний позов підлягає розгляду судом лише за правилом загальної підсудності (за місцем проживання фізичної особи) - місцевим районним у містах судам м. Горлівки Донецької області.

Разом з тим, у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя окремими судами в районі проведення антитерористичної операції, статтею 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» передбачена зміна територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим в районі проведення антитерористичної операції судам наступним чином: цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, розташованим в районі проведення антитерористичної операції визначено підсудність місцевим загальним судам, апеляційним судам, що визначаються головою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Розпорядженням голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02 вересня 2014 року було визначено зміну територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції місцевим загальним судам, зокрема, для справ, підсудних місцевим районним у містах судам м. Горлівки Донецької області, визначена підсудність Слов`янському міськрайонному суду Донецької області.

А відтак, вищевказаний позов не є підсудним Деснянському районному суду м.Києва, оскільки є підсудним Слов`янському міськрайонному суду Донецької області, як суду за місцем реєстрації та проживання відповідача.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Згідно із п. 1 ч. 1. ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що поданий позов територіально не підсудний Деснянському районному суду м. Києва, а підсудний Слов`янському міськрайонному суду Донецької області, суд вважає за необхідне дану цивільну справу передати за підсудністю до належного суду задля дотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Керуючись ст. 30-31, 187, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати за підсудністю на розгляд Слов`янському міськрайонному суду Донецької області.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 06.07.2023.

Суддя В.В. Бабко