Справа № 643/3793/23
Провадження № 2/643/1565/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2023 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ

ПАТ АБ «Укргазбанк» (позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 (відповідач) на свою користь заборгованість за договором № 2020/ОВР/278-000708 від 03.08.2020 в загальному розмірі 44035,36 грн.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 16.05.2023 позовну заяву ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме надання суду заяви-договору № 2020/І-С/278-Z1821061-01 від 03.08.2020 (договір № 2020/ОВР/278-000708) належної якості - десять днів з дня вручення ухвали.

Копія ухвали суду від 16.05.2023 отримана позивачем 23.06.2023, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Таким чином, перебіг десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви розпочався 24.06.2023 та закінчився 03.07.2023.

04.07.2023 через підсистему Електронний суд представником позивача надіслано клопотання про долучення до матеріалів справи копії кредитного договору № 2020/ОВР/278-000708 від 03.08.2020.

Таким чином, позивачем на 1 день пропущений строк для усунення недоліків позовної заяви.

Вирішуючи питання щодо процесуальних дій суду за таких обставин, суд керується таким.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Запорізького апеляційного суду від 09.10.2020 у справі № 336/3827/20, питання про належність і допустимість доказів, їх оцінку, суд має вирішувати в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення, а не на стадії відкриття провадження у справі. Позивач додав до заяви докази, які вважав за потрібне надати суду; якщо ж вони не підтверджують позовні вимоги, в тому числі через їх неналежну якість, то це може бути підставою для відмови у задоволенні позову.

В постанові Донецького апеляційного суду від 26.02.2020 у справі № 182/7150/19 також зазначено, що аналіз наданих сторонами доказів, здійснюється судом при вирішенні справи - спору по суті, а не на стадії вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі, або залишення позову без руху. Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції не звернув увагу на те, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, а недоліки, встановлені судом, могли бути усунуті під час підготовчого провадження та дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви позивачеві. Встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

В постанові Івано-Франківського апеляційного суду від 09.02.2021 у справі № 347/2060/20 висловлено висновки щодо застосування норм права, згідно яких застосування вимог ст.185 ЦПК України можливе лише у випадку, коли позовна заява не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.175 ЦПК України. У зазначеній статті вимоги щодо форми і змісту позовної заяви є вичерпними. Заява не може бути визнана неподаною, залишеною без руху або повернутою з мотивів ненадання доказів та інших не передбачених законом підстав. Вимога суду першої інстанції щодо зазначення позивачем належних доказів обставин на стадії відкриття провадження у справі, не ґрунтується на нормах чинного процесуального законодавства, оскільки такі обставини вирішуються під час розгляду справи по суті.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 року по справі № П/9901/736/18 зазначено, що згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист. Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд ураховує, що строк для усунення недоліків позовної заяви позивачем пропущений на мінімальний термін, а саме на 1 день. Із 10 днів, наданих судом на усунення недоліків позовної заяви, 4 дні припадали на вихідні. На даний час в України запроваджений воєнний стан та щоденно оголошуються повітряні тривоги, які негативно впливають на нормальну організацію роботи підприємств, установ і організації.

Ураховуючи наведене та вказані вище висновки щодо застосування норм права судів касаційної та апеляційної інстанції, з метою виконання завдань цивільного судочинства та забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, яке повинно бути не лише фактичним, але і реальним, суд вважає за необхідне за власною ініціативою продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 04.07.2023 включно.

Позовна заява відповідає вимогам, що встановлені статтями 175-177 ЦПК України, та підсудна Московському районному суду м. Харкова. Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі - відсутні.

Представником позивача заявлено клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з положень п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначена справа є малозначною та відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи ціну позову, виходячи з якої дана справа є малозначною, а також значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів, кількість сторін, відсутність значного суспільного інтересу у розгляді справи, суд приходить до висновку щодо необхідності розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. 4, 19, 27, 174-177, 187, 190, 258-261, 274, 277, 353-354 ЦПК України

УХВАЛИВ

Строк для усунення недоліків позовної заяви Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, визначений ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 16.05.2023 продовжити до 04.07.2023 року включно.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк (61145, м. Харків, вул. Космічна, буд. 20) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 31.07.2023 року на 14-30 год. в приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. 29.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву, який має відповідати вимогам ст. 178, 191 ЦПК України п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ст. 179 ЦПК України десять днів з дня отримання відзиву на заяву. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень, які мають відповідати вимогам ст. 180 ЦПК України десять днів з дня отримання відповіді на відзив. Копія заперечень та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

Роз`яснити сторонам, що за їх клопотанням суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Роз`яснити учасникам справи, що подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень є правом учасників справи.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud2027.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов