Справа № 369/9902/23
Провадження № 2/369/4883/23
29.12.2023 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Дубас Т.В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайової М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова Група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації,
27.06.2023 року позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди в порядку суброгації.
На обґрунтування своїх вимог посилається на ті обставини, що 17.04.2019 року ПрАТ «СГ «ТАС» укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту FO-00382183.
Предметом Договору страхування є страхування транспортного засобу Hyundai Accent, д.нз. НОМЕР_1 .
21.05.2019 року о 16.10 год. ОСОБА_1 , перебуваючи пасажиром в автомобілі марки Hyundai Accent, д.н. НОМЕР_1 , за адресою: вул. В.Лобановського, 26 в с. Чайки, Києво-Святошинський район Київська область, під час зупинки, відчиняючи двері транспортного засобу, не переконалась, що це буде безпечно і не створить небезпеки іншим учасникам руху, в результаті чого трапилось зіткнення з транспортним засобом Chevrolet Lacetti, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , що призвело до механічних пошкоджень транспортних засобів.
Позивач вказує, що своїми діями пасажир ОСОБА_1 порушила вимоги п. 15.13 Правил дорожнього руху України, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.
В результаті зазначеної ДТП було пошкоджено застрахований транспортний засіб Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 , що підтверджується постановою Києво-Святошинського районного суду Київської області 09.09.2019 року (справа № 369/7075/19) та якою відповідача визнано винною у скоєні ДТП 21.05.2019 року.
Враховуючи наявність Договору страхування, страхувальник пошкодженого автомобіля Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 звернувся до позивача з заявою про настання події ДТП.
28.06.2023 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л.М. у справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.
Згідно розпорядження в.о. керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Дяченка В.В. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 130 від 25.09.2023 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 25.09.2023 року, який проведений, у зв`язку з припиненням повноважень судді Ковальчук Л.М. в провадження судді Дубас Т.В. надійшла цивільна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.
28.09.2023 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. постановлено прийняти до розгляду цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
05.12.2023 року сторони в судове засідання не з`явилися, про дату час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином.
Проте, 20.10.2023 року представником позивача через канцелярію суду було зареєстровано заяву, в якій вона просила суд здійснювати розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти винесення заочного рішення у справі не заперечувала.
Відповідач письмовий відзив до суду не подала.
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. ст. 280-281 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом установлено, що 17.04.2019 року ПрАТ «СГ «ТАС» укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту FO-00382183.
Предметом Договору страхування є страхування транспортного засобу Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 .
21.05.2019 року о 16.10 год. ОСОБА_1 , перебуваючи пасажиром в автомобілі марки Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: вул. В.Лобановського, 26 в с. Чайки, Києво-Святошинський район Київська область, під час зупинки, відчиняючи двері транспортного засобу, не переконалась, що це буде безпечно і не створить небезпеки іншим учасникам руху, в результаті чого трапилось зіткнення з транспортним засобом Chevrolet Lacetti, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , що призвело до механічних пошкоджень транспортних засобів.
Своїми діями пасажир ОСОБА_1 порушила вимоги п. 15.13 Правил дорожнього руху України, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.
В результаті зазначеної ДТП було пошкоджено застрахований транспортний засіб Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 , що підтверджується постановою Києво-Святошинського районного суду Київської області 09.09.2019 року (справа № 369/7075/19) та якою відповідача визнано винною у скоєні ДТП 21.05.2019 року.
Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Враховуючи наявність Договору страхування, страхувальник пошкодженого автомобіля Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_1 звернувся до позивача з заявою про настання події ДТП.
Страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів (стаття 1 Закону України «Про страхування»).
За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору (стаття 979 Цивільного кодексу України.
Страхувальник вносить страховику згідно з договором страхування певну плату, яка називається страховим платежем (страховим внеском, страховою премією) (частина перша статті 10 Закону України «Про страхування»).
Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані, зокрема, з відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності) (стаття 980 ЦК України).
Розрізняють добровільну та обов`язкову форми страхування (стаття 5 Закону України «Про страхування»). Добровільним може бути, зокрема, страхування наземного транспорту (пункт 6 частини четвертої статті 6 Закону України «Про страхування»).
Втім, законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування) (частина перша статті 999 ЦК України).
Види обов`язкового страхування в Україні визначені у статті 7 Закону України «Про страхування». До них пункт 9 частини першої вказаної статті відносить страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.
Відносини у цій сфері регламентує, зокрема Закон України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
Таким чином, вимога позивача (страховика потерпілої сторони) до завдавача шкоди не є регресною та заснована на інших приписах законодавства.
Згідно зі статтями 993 ЦК України та 27 Закону України «Про страхування» до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією.
Враховуючи викладене, правовідносини, що виникли між позивачем і відповідачем у зв`язку з виплатою першим на користь потерпілої страхового відшкодування, засновані на суброгації - переході до позивача права вимоги потерпілої у деліктному зобов`язанні.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Частиною другою статті 1187 ЦК України визначено, що шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, якщо згідно з цим договором або Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у страховика не виник обов`язок виплати страхового відшкодування (зокрема, у випадках, передбачених у статті 37 зазначеного Закону), чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування.
Відповідач на час розгляду справи відзив по справі та докази на підтвердження своїх заперечень не надала, не заявила клопотань про витребування доказів у разі складнощів в їх отриманні, не повідомила про причини неможливості подати такі докази. А відтак фактично не заперечувала проти фактичних обставин справи.
Отже ураховуючи встановлені обставини та вищенаведені положення цивільного закону, вимоги Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ТАС» суд вважає обґрунтованими і доведеними.
Згідно з ч.ч. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Звертаючись до суду позивач сплатив судовий збір в розмірі 2684,00 грн, які підлягають стягненню з відповідача.
Відповідно до ст. ст. 993, 1191, 1194 ЦК України, та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 76-82, 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 274, 279, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Тетяна ДУБАС