Провадження №2/369/7335/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Дубас Т.В.

за участю секретаря Бугайовій М.В.

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

19.12.2023 року у судове засідання учасники справи не з`явилися.

Позивач через канцелярію суду подала заяву про проведення розгляду справи у її відсутності. Позов підтримала та просила суд задовольнити.

Відповідач подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги визнав та просив суд шлюб розірвати.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, суд приходить до висновку про направлення справи за підсудністю, виходячи з наступного.

Даний позов підлягає розгляду відповідно до ст.27 ч.1 ЦПК України, якою встановлені правила загальної територіальної підсудності, а саме: позови до фізичної особи пред`являються до суду за зареєстрованим місцем проживання (перебування) відповідача.

З матеріалів справи встановлено, що від шлюбу сторони мають повнолітнього сина.

В позовній заяві вказано, адресу проживання відповідача ОСОБА_2 АДРЕСА_1 .

А відтак, враховуючи, що відповідач не зареєстрований в Києво-Святошинському районі то вищевказаний позов не є підсудним Києво-Святошинському районному суд Київської області, оскільки є підсудним Голосіївському районного суду міста Києва, як суду за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Статтею 187 ч.9 ЦПК України, яка регулює питання відкриття провадження у справі, передбачено, що в разі, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку, що матеріали позову (оскільки провадження у справі ще не відкрито) слід передати на розгляд до належного суду Голосіївського районного суду міста Києва до територіальної юрисдикції якого належить даний позов.

При цьому необхідно звернути увагу позивача на те, що недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення апеляційним судом з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України), а згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст.27 ч.1, 31 ч.1 п.1, 187 ч.9, 258-260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбупередати на розгляд за підсудністю до Голосіївського районного суду міста Києва (вулиця Полковника Потєхіна, 14А, Київ, 03127).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Тетяна ДУБАС