Справа № 645/4133/23
Провадження № 2-з/645/35/23
У Х В А Л А

іменем України

27 грудня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді Ульяніч І.В., при секретарі - Циганок В.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дерев`янченко Ярослава Юрійовича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про перерозподіл одноразової грошової допомоги родині загиблого військовослужбовця, треті особи: Департамент Соціального забезпечення Міністерства оборони України, Харківський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про перерозподіл одноразової грошової допомоги родині загиблого військовослужбовця, треті особи: Департамент Соціального забезпечення Міністерства оборони України, Харківський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України де предметом спору є 1/5 частка одноразової грошової допомоги, у зв`язку з загибеллю батька позивача військовослужбовця ОСОБА_6 , загиблого при виконанні службових обов`язків ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В підготовчому судовому засіданні 21.12.2023 року представник позивача подав уточнення до позовної заяви, яким збільшив позовні вимоги та просив встановити факт перебуваня ОСОБА_1 на утриманні її батька ОСОБА_6 , загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_1 право на отримання 1/5 частки одноразової грошової допомоги, здійснити перерозподіл виплаченої суми грошової допомоги, у зв"язку із загибіллю її батька військовослужбовця ОСОБА_6 та стягнути із відповідачів по 285000 гривень з кожного.

Також до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дерев`янченко Я.Ю. про забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо здійснення платежу (перерахунку, передачі, сплаті, тощо) на адресу відповідачів: ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 суми одноразової грошової допомоги в межах призначеної одноразової грошової допомоги у сумі 3 000 000,00 грн., відповідно до протоколу засідання Комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум від 22.02.2023 №41/168; Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_2 , відкритих у банківських установах України, а також на рахунку № НОМЕР_2 у віділенні АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ: у межах майнової вимоги 570000,00 грн..; Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_4 , відкритих у банківських установах України, у межах майнової вимоги 285000,00 грн.; Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_5 , відкритих у банківських установах України, у межах майнової вимоги 285000,00 грн.

Представник позивача зазначив, що необхідність застосування заходів забезпечення позову у цьому спорі, обумовлена наявністю як майнової вимоги, щодо стягнення вже сплачених грошових коштів ОГД, так і вимоги щодо визнання права на подальше отримання 1/5 частини ОГД, на яке Позивач також заявляє вимогу у позові. Сума ОГД, яка є предметом спору, є триваючою виплатою та її сплата відбувається часинами - щомісяця.

Подальше не забезпечення позову призведе до безпідставного перерахунку щомісячних сум ОГД платником Державною казначейською службою України на рахунки Відповідачів за позовом, що буде обумовлювати необхідність або постійної зміни майнових вимог позивача під час розгляду справи до відповідачів або неможливістю (ускладненням) виконання рішення суду, з урахуванням невідповідності стягнутої суми судом, сумі реальної заборгованості.

З огляду на викладене, враховуючи предмет та підстави позову та приймаючи до уваги, що обраний позивачем захід у вигляді накладення арешту на грошові кошти відповідачів, спрямований на ефективний захист та поновлення порушених прав і може забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову, вважає за необхідне накласти арешт на грошові кошти відповідачів у справі, які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать відповідачам, відкритих у банківських установах України, у межах ціни позову 1 140 000 грн.

Пропозиції щодо зустрічного забезпечення Позивачем не заявляються, так як майно на яке запропоновано накласти арешт не вибуває з власності Відповідачів, а тимчасово до вирішення спора по справі обмежується в користуванні, тим паче мова їде лише про ті суми на які має право Позивач за законом, а не загальну суму призначеної ОГД. Заходи щодо арешту цього майна, жодним чином не призведуть до порушення прав однієї із сторін.

Дослідивши надані матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; заборона вчиняти певні дії - є одними з видів забезпечення позову.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини вказує на необхідність дотримання принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого королівства") положення статті 1 Першого протоколу містять три окремих правила, які не застосовуються окремо: перше правило проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, третє правило визнає за державами контролювати використання майна за наявності певних умов для цього. Також, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання в право власності принципу правомірного та допустимого втручання, слід оцінити, чи є захід законним, чи переслідує втручання суспільний інтерес, чи є такий захід пропорційним переслідуваним цілям.

Аналізуючи зміст заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, судом встановлено, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, у випадку задоволення позову, водночас, вжиття заходів забезпечення позову, які просить заявник, а саме заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо здійснення платежу (перерахунку, передачі, сплаті, тощо) на адресу відповідачів, призведе до втручання в роботу органу, який здійснює виплати одноразової грошової допомоги родині загиблого військовослужбовця, а також грубо порушить права відповідачів на отримання даної виплати, порушить баланс інтересів сторін.

Одже суд вважає, що з матеріалів справи вбачається наявний спір між сторонами с приводу отримання одноразової грошової допомоги, заява підлягає частковому задоволенню у вигляді арешту грошових коштів відповідачів, що буде відповідати вимогам розумності, адекватності, збалансованості інтересів сторін та вимогам щодо наявності зв"язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги та є таким, що спроможній забезпечити ефективний захист або поновлення порушеного права позивача, в разі задоволення позову.

Враховуючи, що не прийняття заходів для забезпечення позову, в разі його задоволення судом, може ускладнити або унеможливити виконання судового рішення, суд вважає необхідним задовільнити частково заяву про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-153 , 247, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення позову задовільнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка також є законним представником неповнолітнього ОСОБА_3 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_2 , відкритих у банківських установах України, а також на рахунку № НОМЕР_2 у віділенні АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ: у межах майнової вимоги 570000,00 грн.;

Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_4 , відкритих у банківських установах України, у межах майнової вимоги 285000,00 грн.;

Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , які знаходяться на будь-яких банківських рахунках, що належать ОСОБА_5 , відкритих у банківських установах України, у межах майнової вимоги 285000,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала про забезпечення позову має силу виконавчого документу відповідно до ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження».

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Копію ухвали для негайного виконання направити Немишлянському відділу державної виконавчої служби у місті Харкові східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (61003, Харківська область, місто Харків, вулиця Кооперативна, будинок 12/14).

Копію ухвали направити позивачу для відома та відповідачам для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання її копії, через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Суддя - І.В.Ульяніч