ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1502/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна, приведення до попереднього стану, визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсним та нікчемним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

«- витребувати від недобросовісного набувача ОСОБА_2 відібране нею у співвласників домоволодіння, спільне нерухоме майно: землю, два сараї з льохом, літню кухню, та зобов`язати її привести його до попереднього стану, надавши можливість вільного користування всім співвласникам домоволодіння, спільним частковим нерухомим майном;

- визнати свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 14.08.14р недійсним та нікчемним, відповідно ч. 1 ст. 229 ЦКУ, ч.1,2 ст. 230 ЦКУ, ч.2 ст.1223 ЦКУ, ст.1225 ЦКУ та внесення відповідно до ч.2 ст. 1300 ЦКУ змін до свідоцтва про право на спадщину».

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями позовну заяву передано для розгляду судді Якусику О.В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 08 травня 2023 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Позивачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , яка зазначена в позовній заяві, направлялась копія ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, однак поштове відравлення, адресоване позивачу повернулася з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній».

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Беручи до уваги, що встановлений судом строк для усунення недоліків, з урахуванням правил статті 124 ЦПК України щодо обчислення процесуальних строків, закінчився, позивач станом на 10 липня 2023 року не усунув недоліки відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва 08 травня 2023 року.

Як передбачено частиною 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позивачем у встановлений строк не виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви з доданими до неї документами.

Керуючись ст. 124, ч. 3 ст. 185, 272, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна, приведення до попереднього стану, визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсним та нікчемним, вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Суддя О.В. Якусик