СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/11623/22

пр. № 2/759/866/23

28 лютого 2023 року м.Київ

Святошинський районний суд міста Києва, в особі судді Сенька М.Ф., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної винною особою внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

До суду надійшла вищезазначена позовна заява, позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути із ОСОБА_2 суму завданих збитків у розмірі 66 775 грн. 57 коп. та судові витрати по справі.

В обґрунтування позову зазначає, що 21 червня 2020 року о 10:25 год. відповідач ОСОБА_2 , керуючи мопедом «Yamaha Vino», д.н.з. б/н (рама НОМЕР_1 ), внаслідок порушення правил дорожнього руху, здійснив зіткнення з належним позивачу на праві власності автомобілем «KIA Rio», д.н.з. НОМЕР_2 що спричинило пошкодження останнього.

Постановою Подільського районного суду м. Києва від 30.07.2021 року відповідача, за фактом скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди, було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.

Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідженню по виявленню матеріальних збитків, завданих власнику транспортного засобу № 17 від 12.08.2020 року, вартість відновлювального ремонту автомобіля «KIA Rio», д.н.з. НОМЕР_2 , пошкодженого в результаті ДТП, що мало місце 21.06.2020 року становить 63 775 грн. 57 коп.

Зазначену суму, а також вартість проведення авто товарознавчого дослідження у розмірі 3000 грн.

Ухвалою судді від 15.09.2022 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником автомобіля «KIA Rio», д.н.з. НОМЕР_2 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (а.с. 4).

21 червня 2020 року о 10:25 год. відповідач ОСОБА_2 , керуючи мопедом «Yamaha Vino», д.н.з. б/н (рама НОМЕР_1 ), внаслідок порушення правил дорожнього руху, здійснив зіткнення з належним позивачу на праві власності автомобілем «KIA Rio», д.н.з. НОМЕР_2 що спричинило пошкодження останнього.

Постановою Подільського районного суду м. Києва від 30.07.2021 року відповідача, за фактом скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди, було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП (а.с. 5).

Відповідно до п. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 27.05.2021 р. у справі №761/12945/19.

Виходячи з цього, особа, яка вимагає відшкодування збитків (як грошової оцінки матеріальної шкоди), повинна довести факт заподіяння збитків (шкоди), розмір понесених збитків, (шкоди) безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями особи, яка спричинила збитки (шкоду), та самими збитками (шкодою). А відповідач має довести, що такі збитки (шкода) завдані не з його вини.

Згідно ст. 13 ч. 1, 3 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

В постановах Верховного Суду від 08.08.2019 р. у справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 року у справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Тобто, вина ОСОБА_2 підтверджується постановою Подільського районного суду м. Києва від 30.07.2021 року у справі № 758/9129/20 (а.с. 5).

Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідженню по виявленню матеріальних збитків, завданих власнику транспортного засобу № 17 від 12.08.2020 року, вартість відновлювального ремонту автомобіля «KIA Rio», д.н.з. НОМЕР_2 , пошкодженого в результаті ДТП, що мало місце 21.06.2020 року становить 63 775 грн. 57 коп. (а.с. 6-14).

Згідно квитанції до прибуткового касового ордеру № 17, позивачем було сплачено 3000 грн. за проведення зазначеного експертного дослідження (а.с. 39).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 9 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого його вартості (при відшкодуванні збитків).

Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

В постанові Верховного Суду від 15.10.2020 р. у справі №755/7666/19 вказано, що під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Оскільки вартість майнового збитку, завданого ОСОБА_1 пошкодженням автомобіля внаслідок ДТП, яка сталася з вини відповідача, складає 63 775,57 грн, то із ОСОБА_3 , як винної особи, на користь позивача підлягає стягненню вказана сума коштів.

Також суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 3000 грн., оскільки його вартість відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України є витратами, пов`язаними з розглядом справи.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 992,40 грн.

Керуючись статтями 141, 247, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної винною особою внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП матеріали справи не містить) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) матеріальну шкоду в розмірі 63 775 грн. 57 коп., витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 3000 грн. та судовий збір 992 грн. 40 коп., а всього 67767 (шістдесят сім тисяч сімсот шістдесят сім) грн. 97 коп.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Сенько М.Ф.