Справа № 481/805/16-ц
Провадж.№ 2-во/481/8/23
У Х В А Л А

іменем України

"07" липня 2023 р. Новобузький районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої - судді Уманської О.В.;

з участю секретаря судових засідань - Кузьміної Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Новий Буг заяву представника ОСОБА_1 адвоката Павлова Юрія Володимировича, про виправлення описки та арифметичної помилки у рішенні суду по справі №481/805/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати,

Встановив :

28.06.2023 року до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла заява від адвоката Павлова Ю.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про виправлення у мотивувальній частині рішення Новобузького районного суду Миколаївської області від 19.10.2016 року описки, зазначивши «3015,19» замість «6613,4», та арифметичну помилку, зазначивши «18091,14» замість «22287,56».

Заява обґрунтована тим, що 19.10.2016 року Новобузьким районним судом Миколаївської області було винесено рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення орендної плати , відповідно до якого позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення орендної плати залишено без задоволення.

У мотивувальній частині рішення ( друге речення абзацу 12 сторінки 3 рішення) зазначено: «…виходячи із розміру орендної плати встановленої договором оренди землі від 14.10.2010 року, в сумі 3015,19 грн, то суд робить висновок про те, що з моменту укладення договору оренди до 31 грудня 2015 року відповідач ОСОБА_1 мав обов`язок виплатити ОСОБА_3 25278,56 грн. виходячи з наступного розрахунку:

до 31.12.2010 року 3015,19 грн;

до 31.12.2011 року 3015,19 грн;

до 31.12.2012 року 3015,19 грн;

до31.12.2013 року 3015,19 грн;

до 31.12.2014 року 6613,4 грн;

до 31.12.2015 року 6613,4 грн.»

Представник вважає, що суд допустив описки, зазначивши в тексті рішення «6613,4», оскільки відсутні відповідне обгрунтування підвищення орендної плати з 3015,19 грн. до 6613,4 грн та відповідний розрахунок. В мотивувальній частині (перше речення абзацу 8 сторінки 2 рішення) зазначається про обов`язок відповідача сплачувати позивачу орендну плату, яка за один рік складає 3015,19 грн. з посиланням на пункти 9, 11 та 14 договору оренди землі від 14.10.2010 року. Згідно п.9 цього договору орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3015,19 грн. Пунктом 11 цього ж договору передбачено внесення орендної плати в строк до 31 грудня кожного року, a пунктом 14 відповідальність у вигляді справляння пені, у разі невнесення орендної плати строки, визначені цим договором.

Отже, замість «6613,4» в тексті мотивувальної частини рішення має бути зазначено «3015,19».

Вищевказані описки стали наслідком арифметичної помилки, допущеної судом, в зазначенні суми коштів, яку відповідач ОСОБА_1 мав сплатити ОСОБА_3 з моменту укладення договору оренди до 31.12.2015 р., як «25278,56». Така сума, з урахуванням виправлення з «6613,4» на «3015,19» має становити -18091,14 грн.

Заявник у своїй заяві просив розглянути її без участі ОСОБА_1 та його представників.

Ознайомившись із заявою про виправлення описки та арифметичної помилки в рішенні суду, суд дійшов висновку, що її розгляд не потребує отримання додаткових пояснень від заявника та додаткових доказів.

Отож, у зв`язку з відсутністю необхідності заслухати пояснення заявника та отримати від нього додаткові докази для вирішення питання щодо вирішення заяви, із врахуванням достатності доказів для розгляду даної заяви, керуючись ч.2 ст.269 ЦПК України, вказана заява розглянута судом без повідомлення учасників справи.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні заяви, виходячи з такого.

19.10.2016 року Новобузьким районним судом Миколаївської області було розглянуто цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди земельної ділянки. За результатами розгляду справи було ухвалено рішення про відмову у задоволенні позову.

Положеннями ст. 269 ЦПК України визначено, що суд може за власною ініціативою або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Верховний Суд в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 від 14 січня 2019 року виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. В свою чергу, арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки. Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Верховний Суд зауважує, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22 лютого 2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Диспозиція вищевказаної правової норми не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Під час розгляду справи № 481/805/16-ц, провадження 2/481/402/2016, судом були дослідженні письмові докази, у тому числі витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.03.2015 року, відповідно до якого нормативна грошова оцінка землі складає 220446,58 грн., а також лист-пропозиція на адресу ОСОБА_1 від ОСОБА_2 яким вона пропонує внести зміни до оскаржуваного договору оренди земельної ділянки, а саме п.5 та п.9 щодо зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а також збільшити розмір орендної плати з 3% до 4,5 %.

За змістом пункту 289.1 статті 289 ПК України і частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності обов`язково проводиться та використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Таким чином нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 18 травня 2016 року у справі за № 6-325цс16.

Отже, при обчислені суми орендної плати, яку ОСОБА_1 мав сплатити власнику земельної ділянки в період з моменту укладення договору оренди до 31 грудня 2015 року судом брався розмір який було узгоджено сторонами 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, і жодним чином судом не змінювався. При цьому сума цих трьох відсотків вираховувалась із існуючої нормативної грошової оцінки, тобто до 31.12.2013 року 3015,19 грн ( 100506,62 х3%), а в послідуючі роки 6613,4 грн (220446,58 х 3%) .

Отже, судом встановлено, що зазначення в мотивувальній частині рішення суми « 6613,4 » не є опискою, а сума « 22287,56» не є арифметичною помилкою, а тому з огляду на викладене, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви представника ОСОБА_4 про виправлення описки та арифметичної помилки в рішенні Новобузького районного суду Миколаївської області від 19.10.2016 року.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 269, 277, 279 ЦПК України, суд

Постановив:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Павлова Юрія Володимировича, про виправлення описки та арифметичної помилки у рішенні суду по справі №481/805/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя