Справа № 404/5151/23
Номер провадження 2-о/404/147/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного с уду міста Кіровограда Людмила Дмитріївна Кулінка, розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник, ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту спільного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу із листопада 2016 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_3 .

За приписами статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно пункту 5 частини другої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу (пункт 5 частина перша статті 315 Цивільного процесуального кодексу України).

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (частини третя стаття 294 Цивільного процесуального кодексу України).

Постановою № 5 Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема пунктом 3 роз`яснено, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтею 137 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06), так і вимогам щодо її змісту, передбаченим статтею 274 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06). Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до статті 139 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06) постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

В свою чергу вимоги до форми і змісту позовної заяви, заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення встановлені статтями 175 і 177, 318 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до пункту 10 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте в поданій заяві відсутнє підтвердження заявника про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частина п`ята статті 177 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В свою чергу, в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування" роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Однак, всупереч вищевказаних вимог до матеріалів заяви не долучено постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, варто звернути увагу заявника, що сутністю провадження у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що у ньому відсутній спір про право, об`єктом судового захисту є охоронюваний законом інтерес, предметом судової діяльності є встановлення визначених юридичних фактів з метою подальшого здійснення заявниками своїх суб`єктивних прав.

Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права.

Відповідно до статті 315 Цивільного процесуального кодексу України та роз`яснень викладених у пункті 1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд розглядає в порядку окремого провадження про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових права громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Юридичний факт, по своїй суті, це передумова правовідносин, встановлення якого може бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження лише за умови, що він має юридичний характер, тобто відповідно до закону викликає юридичні наслідки такі як - виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій, в іншому ж випадку, у разі наявності в заяві будь-яких вказівок про породження спору, такі заяви розглядаються в порядку позовного провадження.

На відміну від позовного провадження, окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значущість, і які визначаються такою суттєвою ознакою, як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Слід врахувати, що важливою є не тільки конкретна мета встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом.

Визначальною обставиною при розгляді заяви про встановлення певних фактів в порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право (Постанова Верховного Суду № 61-18462ск18 від 15.11.2018 року, Постанова Верховного Суду № 61-34884св18 від 14.11.2018 року).

Заявник в обгрунтування звернення до суду з заявою про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зазначила, що встановлення даного факту необхідне їй для прийняття спадщини.

При цьому, частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_3 , не заводилась.

Суд звертає увагу що встановлення факту, що має юридичне значення не може породжувати спору про право. В данному випадку, вбачається, що заявником пропущено строк для прийняття спадщини, що породжує спір про право.

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вважаю, що заяву ОСОБА_1 , про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу слід залишити без руху, із наданням заявнику строку для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 183, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, залишити без руху.

Надати заявнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для подання заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177, 318 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: надати власне підтвердження про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, надати постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а також навести відповідні обгрунтування щодо строку прийняття спадщини, з врахуванням роз`ясненнь викладених в мотивувальній частині даної ухвали

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо заявники відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявники не усунуть недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка