Ухвала

22 червня 2023 року

м. Київ

справа № 755/6305/22

провадження № 61-7127ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Храпійчук Віктор Олександрович, на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 5 квітня 2023 року у справі за позовомОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

11 травня 2023 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Храпійчук В. О., на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 5 квітня 2023 року, повний текст якої складено 10 квітня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 24 травня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху і надано заявнику п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Вказані в ухвалі недоліки у встановлений судом строк усунено.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 390 ЦПК Україникасаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Вказана касаційна скарга подана до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Храпійчук В. О., заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, обґрунтоване отриманням копії постанови Київського апеляційного суду 11 квітня 2023 року.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, щовказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень підтверджена наданим доказом - скріншотом електронної поштової скриньки, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, щовказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 5 квітня 2023 року, оскільки касаційна скарга поданазаявником протягом тридцяти днів з дня отримання копії оскаржуваної постанови.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду

від 5 квітня 2023 року заявник вказує неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду

від 13 жовтня 2020 року у справі № 447/455/17 (провадження № 14-64цс20), у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 521/10070/14 (провадження № 61-78св17), від 9 березня 2021 року у справі № 565/1499/19 (провадження № 61-12433св20), від 21 травня 2020 року у справі № 199/9418/16-ц (провадження № 61-15885св18) (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 5 квітня 2023 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Храпійчук Віктор Олександрович, на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 8 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 5 квітня 2023 року.

Витребувати з Дніпровського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 755/6305/22 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права користування житловим приміщенням.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. М. Ігнатенко

В. А. Стрільчук