РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2017/23

Провадження № 2/293/585/2023

27 грудня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Збаражського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ СПРАВИ

ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області із позовом до Черняхівської селищної ради, в якому просить визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя Черняхівського району Житомирської області.

Позов обґрунтовується тим, що після смерті баби ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, до якого увійшли земельні ділянки (пай), які належали покійній на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №546960. Однак, про наявність у ОСОБА_2 . Державного акту на право на земельні ділянки (пай) позивач дізналась влітку цього року, тому відразу звернулась до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадщини, де їй було повідомлено, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини. Визначений законом термін позивач пропустила у зв`язку із тим, що на час відкриття спадщини була неповнолітньою, і не знала, що її мати ОСОБА_3 , як спадкоємиця першої черги за законом не прийняла спадщину.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та КОРОТКІ ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29.11.2023 справа №293/2017/23 передана на розгляд судді Збаражському О.М.

30.11.2023 ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.12.2023.

18.12.2023 ухвалою суду підготовче засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 27.12.2023.

27.12.2023 сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись встановленим порядком. Представник позивача адвокат Костюченко Н.С. 18.12.2023 подала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позов підтримала, просила його задовольнити.

Представник Черняхівської селищної ради в судове засідання не прибув, згідно поданої заяви від 08.12.2023 Черняхівська селищна рада просила розглядати справу за відсутності їх представника, щодо рішення покладались на розсуд суду.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

23.04.2012 в с.Свидя, Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 у віці 75 років, що стверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 (а.с.6).

Родинні відносини позивача ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_2 підтверджуються свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 , де її батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , де батьками матері позивача зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , а також свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , з якого вбачається, що ОСОБА_6 після реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на шлюбне « ОСОБА_7 » (а.с.7,8).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт Черняхів Житомирської області (а.с.9).

Відповідно до довідки, виданої Видиборським старостинським округом Черняхівської селищної ради від 15.08.2023, ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На день її смерті в даному житловому будинку ніхто не був зареєстрований (а.с. 10).

Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №546960 виданого на ім`я ОСОБА_2 07.05.2008 року, остання на підставі розпорядження Черняхівської районної державної адміністрації від 14.12.2006 року за № 397, набула у власність земельну ділянку площею 2,6490 га на території Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.11).

27.09.2023 постановою державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Пилипчука В.І., ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки вона не прийняла спадщину в порядку і строк встановлений законом (а.с. 13).

Згідно витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 14).

IV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом статей 15 Цивільного кодексу України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1223, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частина 1 статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

V. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначила, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки на час відкриття спадщини після смерті баби була неповнолітньою та у зв`язку із необізнаністю про наявність спадкового майна.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі №381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20.

Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77, 78, 79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує їй право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі Наталія Михайленко проти України (пункт 32).

У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції майном визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні законне сподівання на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі Стретч проти Сполученого Королівства (пункт 32). Законне сподівання на отримання активу також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має законне сподівання, якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі Копецький проти Словаччини (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям майно в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною 9 статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст. 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 2 місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач:

ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_3

адреса проживання: АДРЕСА_2

РНОКПП НОМЕР_6

Відповідач:

Територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради

адреса місцезнаходження:12301, Житомирська область, смт Черняхів, майдан Рад, 1,

Повне рішення складено та підписано 28.12.2023.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ