Справа № 199/6914/23
(2/199/2555/23)
РІШЕННЯ

іменем України

05.12.2023

м. Дніпро

справа №199/6914/23

провадження №2/199/2555/23

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Подорець О.Б.

секретаря судового засідання Терентієвої Я.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

відповідач ОСОБА_3

відповідач ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, -

за участі учасників справи:

позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Клименко В.П.,

представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Лісконог Г.М.

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 матеріальну шкоду у сумі 115 709 грн., витрати за огляд квартири 1000 грн., витрати на проведення незалежної оцінки у сумі 2500 грн., а також судовий збір.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 05 липня 2023 року відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої вона є, з квартири поверхом вище №114, про що було складено відповідний акт. Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку пошкодження квартири внаслідок залиття матеріальний збиток складає 115 709 грн. Причиною залиття встановлено аварійна ситуація у квартири АДРЕСА_2 , співвласниками якої є відповідачі, а саме лопнув гнучний шланг для підключення кухонного зміщувача.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2023 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження та визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.

24 жовтня 2023 року адвокат Лісконог Г.М. представник відповідача ОСОБА_2 надав до суду відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог до нього, оскільки у квартирі АДРЕСА_2 він тривалий час не проживає, не користується комунальними послугами і не може нести відповідальність за дії інших відповідачів, які повинні перевіряти обладнання в квартирі та ремонтувати їх.

Інші відповідачі до суду, будучи належним чином повідомленими, не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши позивача ОСОБА_5 , представника позивача ОСОБА_6 , представника відповідача ОСОБА_7 , допитавши свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , суд приходить до наступного.

Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 27.07.2004, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Деллаловим В.М., зареєстрованого в реєстрі за №5710.

Також судом встановлено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є співвласниками квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 14.08.2023 та відповіді КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» ДМР» від 07.09.2023.

З акту залиття квартири АДРЕСА_1 від 05.07.2023, складеного комісією ОСББ у складі: заступника голови правління Донченко О.М., сусідкою ОСОБА_8 , голови правління ОСББ Тітова О.О. вбачається, що акт складено про те, що ними була обстежена квартира АДРЕСА_1 , на предмет залиття. На день обстеження комісія ОСББ встановила, що під час залиття вищезазначеної квартири постраждали: стеля кухні, кімнати, спальні, туалету та коридору, а також були залиті меблі і підлога внаслідок протікання води через пустоти з/б перекриття. Виявлено, що причиною залиття, що трапилося у системі холодного водопостачання є те, що у квартирі АДРЕСА_2 лопнув гнучкий шланг для підключення кухонного зміщувача, що є незадовільним технічним обслуговуванням систем холодного водопостачання.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, тощо.

За вимогами ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізично або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків.

Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку.

Згідно із ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.п. 6.18 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 8 жовтня 1992 року, власники житлових будинків та квартир зобов`язані здійснювати своєчасне проведення їх ремонту, забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі-Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6. Правил).

За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 27 грудня 2019 року по справі № 686/11256/16-ц, (провадження № 61-28098св18), акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах.

В додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число місяць ,рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття .

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників

Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло - та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Суд не може погодитися з посиланнями адвоката Лісконог Г.М. представника відповідача ОСОБА_2 щодо відсутності вини останнього у залитті квартири позивача, оскільки він є співвласником квартири АДРЕСА_3 , а власність зобов`язує.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про задоволення позову, а тому слід стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири в розмірі 115 709 грн. 00 коп.

Враховуючи результат розгляду справи та відповідно до вимог ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1157,09 грн., витрати, пов`язані із залученням спеціалістів в розмірі 3500 грн., а всього в розмірі 4657,09 грн., тобто по 1552 грн. 36 коп. з кожного з відповідачів.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири в розмірі 115 709 (сто п`ятнадцять тисяч сімсот дев`ять) грн. 00 коп.

Стягнути з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1157,09 грн., витрати, пов`язані із залученням спеціалістів в розмірі 3500 грн., а всього в розмірі 4657,09 грн., тобто по 1552 (одна тисяча п`ятсот п`ятдесят дві) грн. 36 коп. з кожного з відповідачів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копію судового рішення із викладом вступної та резолютивної частин видати учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення.

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_4 .

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_5 .

відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_5

відповідач ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_5

Суддя О.Б. Подорець