ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 641/8904/20 Номер провадження 22-ц/814/1024/23Головуючий у 1-й інстанції Курганникова О.А. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Триголова В.М.,

суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,

секретар: Андрейко Я.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м.Харкова від 10 листопада 2021 року , ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ» та приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича на додаткове рішення Комінтернівського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2021 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича , Державного підприємства «СЕТАМ» , ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «БК ПРОМБУД», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Тетяна Петрівна , Акціонерне товариство «БАНК «ГРАНТ» про визнання недійсними результатів електронних торгів

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просив визнати недійсними електронні торги, проведені 28.10.2020 року Державним підприємством «СЕТАМ`з реалізації лота №447153,який складається з: нежитлових будівель літ."М-1"пл.250,8кв.м,літ."Н-1"пл.117,3кв.м,прим.№ 9пл.10,9кв.мліт."Л-1",які знаходятьсяза адресою: АДРЕСА_1 ; підземного газопроводу середнього тиску по вул.Плеханівській,134; внутрішньо-цехового газопроводу низького тиску по вул.Плеханівській,134; комплектної трансформаторної підстанції КТП"ПАРК",до якої входить силовий маслонаповнений трансформатор потужністю 250кВА,номер 370653,розподільчий пристрій із напругою 6кВ,розподільчий щит напругою 0,4кВ,кабель на лінія135метрів КЛ0,4кВ таКЛ 6кВ 37метрів,скасувати протокол проведення електронних торгів №508664від 28.10.2020року,виданий Державним підприємством «СЕТАМ», скасувати акт приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича про проведені електронні торги від 04.11.2020 року щодо реалізації лота № 447153, скасувати свідоцтво №2715 видане 06.11.2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Т.П. та державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на нежитлові будівелі літ. "М-1" пл. 250,8 кв.м, літ."Н-1" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 101.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що в порушення Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.03.2016 року № 2831/5 зберігачем арештованого майно було призначено третю особу а не боржника чи члена його сім`ї, та не було забезпечено фотозйомку та збереження матеріалів зйомки як доказу стану прийнятого на зберігання майна. Організатором торгів, ДП «Сетам», у порушення Порядку не внесено до Системи об`єктивну інформацію про майно при формуванні лоту торгів. Також як підставу позовних вимог зазначив, що на електронних торгах реалізовано майно, яке не є власністю боржника а належить ТОВ «БК ПРОМБУД» на підставі договору купівлі-продажу б/н від 29.03.2019 року. А використана оцінка на електронних торгах не підлягає застосуванню. Самі електронні торги проведенні щодо майна арештованого в рамках виконавчого провадження що відкрито з порушенням строків пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Відповідачем ДП «СЕТАМ» подано до суду відзив на позовну заяву в якому зазначено, що вимоги Позивача є незаконними та не підлягають задоволенню оскільки ДП «СЕТАМ» розміщує в системі електронних торгів інформацію виключно на підставі документів наданих виконавцем, а законодавстом не передбачено обов`язку у організатора перевіряти таку інформацію.

Відповідач приватний виконавець Попляк В.В. подав до суду відзив на позовну заяву від 17.12.2020 року, в якому зазначив, щодо необґрунтованості позовних вимог оскільки позовні вимоги спростовуються матеріалами справи та нормами законодавства.

Відповідач ОСОБА_1 подала до суду відзив на позовну заяву від 18.12.2020 року, в якому заперечувала проти позовних вимог та зазначила що є переможцем електронних торгів та власником реалізованого майна згідно акту про проведені електронні торги від 04.11.2020 року та свідоцтва від 06.11.2020 року за реєстраційним № 2715, а зазначені в позовній заяві порушення є безпідставними та ніяким чином не впливають на результат торгів, а порушення здійсненні виконавцем підлягають окремому оскарженню.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24.02.2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи Акціонерне товариство «Східно-український Банк «ГРАНТ».

Позивачем було надано заяву про уточнення позовних вимог в якій зазначено що згідно статті 26 Закону України«Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав,визнання недійсними чи скасування документів,на підставі яких проведено державну реєстрацію прав,а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням,зміною чи припиненням цим рішенням речових прав,обтяжень речових прав,зареєстрованих відповідно до законодавства(занаявності такихправ).Тож позивач просив уточнити позовні вимоги шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинити право власності за ОСОБА_1 на нежитлові будівлі літ. М-1" пл. 250,8 кв.м, літ."Н-1" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , й поновити право власності за попереднім власником ТОВ «ФАРТ».

Рішенням Комінтернівського районного суд від 10 листопада 2021 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» - задоволено частково.

Визнано недійсними електронні торги, проведені 28.10.2020 року Державним підприємством «СЕТАМ» з реалізації лота № 447153, який складається з:

нежитлових будівель літ. "М-1" пл. 250,8 кв.м, літ.'Н-І" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

підземного газопроводу середнього тиску по АДРЕСА_1 ;

внутрішньо-цехового газопроводу низького тиску по вул. Плеханівській, 134;

комплектної трансформаторної підстанції КТП "ПАРК", до якої входить силовий маслонаповнений трансформатор потужністю 250 кВА, номер 370653, розподільчий пристрій із напругою 6 кВ, розподільчий щит напругою 0,4 кВ, кабельна лінія 135 метрів КЛ 0,4 кВ та КЛ 6 кВ 37 метрів.

Визнано недійсним та скасовано протокол проведення електронних торгів №508664 від 28.10.2021 року, складений Державним підприємством «СТЕАМ».

Визнано недійсним та скасовано Свідоцтво про право власності видане 06.11.2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Т.П., зареєстроване в реєстрі за №2715.

Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на нежитлові будівлі літ. М-1" пл. 250,8 кв.м, літ.'Н-І" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, проведений на підставі рішення про державну реєстрацію прав ті їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 54997925 від 06.11.2020 року, проведений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Тетяною Петрівною (номер запису про право власності 39051380) та припинено право власності за ОСОБА_1 на нежитлові будівлі літ. М-1" пл. 250,8 кв.м, літ."Н-1" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , та поновлено право власності за попереднім власником ТОВ «ФАРТ» (код ЄДРГІОУ 24287638).

Стягнуто солідарно з Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляк Володимира Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» судовий збір у розмірі 8576,00 грн.

В решті задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ»- відмовлено.

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» - адвокат Карапетян А.Р. звернувся до суду з заявою про вирішення питання про судові витрати, в якій зазначив, що рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10.11.2021 року було частково задоволено позовні вимоги ТОВ «ФАРТ». Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Всього витрати позивача на правничу допомогу склали 53 000,00 грн., позовні вимоги позивача задоволені частково, тому вказана сума має бути стягнена з відповідача. В зв`язку з чим просить вирішити питання про судові витрати.

Додатковим рішенням Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» - адвоката Карапетян Акопа Рубеновича про ухвалення додаткового рішення - задоволено.

Ухвалено додаткове рішення у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляк Володимира Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «БК ПРОМБУД», Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Тетяна Петрівна, АТ «БАНК «ГРАНТ» про визнання недійсними результатів електронних торгів.

Стягнуто солідарно з Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляк Володимира Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРТ» витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 53 000 (п`ятдесят три тисячі) грн. 00 коп..

Непогодившись із вказаним рішенням його в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 . Скарга мотивована тим що рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, є необґрунтованим та таким що порущує права апелянта.

В обґрунтування своєї скарги ОСОБА_1 вказувала, що вона як переможець електронних торгів набула права власності на підставі Акту про проведені 28.10.2020 електронні торги . Акт про проведені електронні торги є документом , що підтверджує право власності на придбане майно.

Зазначала, що повноправним власником спірного майна є ОСОБА_1 до якої право власності на майно перейшло за Актом про проведені електронні торги , складеним 04.11.2020 року приватим виконавцем виконавчого округу Харківської області Попляком В.В. , у межах виконавчого провадження №62826099 при примусовому виконанні наказу Господарського суду Харківської області справа №922/5723/14 від 12.01.2016 року про стягнення з ТОВ «ФАРТ» на користь АТ «БАНК «ГРАНТ» кредитної заборгованості.

Також скаржник посилається на те, що електронні торги були проведені 28.10.2020 року, станом на цю дату були чинними та не скасовані постанови приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка В.В. Тобто , станом на 28.10.2020 за відсутності постанови Верховного Суду від 28.01.2021 , обставин , які б перешкоджали , чи забороняли проведення цих торгів не було, а відтак , електронні торги були проведені цілком на законних та обґрунтованих підставах.

Крім того у скарзі зазначено, що визнання за ТОВ «БК ПРОМБУД» права власності на комплектну трансформаторну підстанцію «ПАРК» не є підставою для визнання недійсними електронних торгів в повному обсязі.

Окрім вказаного , ОСОБА_1 також зауважила , що не була належним чином повідомлена про розгляд справи , що є окремою підставою для скасування судового рішення.

ОСОБА_1 просить скасувати рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 10 листопада 2021 року , та ухвалити нове , про відмову в задоволенні позовних вимог ТОВ «ФАРТ» в повному обсязі.

Також ОСОБА_1 було оскаржене додаткове рішення Комінтернівського районного суду сміста Харкова від 23 листопада 2021 року. Скарга мотивована тим, що рішення є необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

У скарзі апелянт вказує, що не була належним чином повідомлена про розгляд заяви про ухвалення додаткового рішення.

Скаржник зазначає, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт ( наданих послуг) ; часом витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг) ; обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони .

ОСОБА_1 просить змінити мотивувальну та резолютивну частини додаткового рішення Комінтернівського районного суду сміста Харкова від 23 листопада 2021 року, стягнувши з відповідачів на користь ТОВ «ФАРТ» витрати на професійну правничу допомогу в розмір 23 600, 00 грн.

Також додаткове рішення було оскаржене Державним підприємством «Сетам» . Скарга мотивована тим, що інформаціне повідомлення про електронний аукціон було сформовано ДП «СЕТАМ» на підставі заявки приватного виконавця Попляка В.В. яка містила відомості про майно що належить ТОВ «ФАРТ» як боржнику в рамках виконавчого провадження №62826099.

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем . При цьому жодним нормативно-правовим актом не передбачено обов`язку Організатора торгів превіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації , зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

ДП «СЕТАМ» просить скасувати додаткове рішення Комінтернівського районного суду сміста Харкова від 23 листопада 2021 року в частині солідарного стягнення з ДП «СЕТАМ» витрат на професійну правничу допомогу в сумі 53 000 грн. та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення в частині стягнення з ДП «СЕТАМ» на кристь ТОВ «ФАРТ» витрат на професійну правничу допомогу.

Апеляційна скарга на додаткове рішення була подана й відповідачем приватним виконавцем Попляком В.В. Скарга мотивована тим, що позивачем та його представником не надано всіх доказів на понесення відповідних витрат до закінчення судових дебатів, хоча такі докази у них були наявні .

Також вказує , що у зв`язку із наданням неналежної копії заяви про ухвалення додаткового рішення , він був позбавлений можливості своєчасно зреагувати на вказану заяву позивача.

Окрім цього, апелянт не згоден і з розміром стягнутих судових витрат, зазначає, що вартість наданих представником позивача послуг не відповідає критеріям розумності і співмірності із складністю спрви

Скаржник просить скасувати додаткове рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року , та ухвалити нове, яким відмовити представнику позивача в ухваленні додатковго рішення у повному обсязі.

Представником ТОВ «ФАРТ», адвокатом Карапетян А.Р. було надано візив на апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ». У відзиві ОСОБА_2 просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», а додаткове рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року залишити без змін.

Відповідний відзив представником ТОВ «ФАРТ», адвокатом Карапетян А.Р. був наданий і на апеляційні скарги ОСОБА_1 . У відзиві від 19.01.2022 року ОСОБА_2 просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , а додаткове рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року залишити без змін. У відзиві від 24.01.2022 року ОСОБА_2 просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , а рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 10 листопада 2021 року залишити без змін.

Також представником ТОВ «ФАРТ», адвокатом Карапетян А.Р. було надано візив на апеляційну скаргу приватного виконавця Харківської області Попляка В.В. Згідно вказаного відзиву ОСОБА_2 просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги приватного виконавця Харківської області Попляка В.В., а додаткове рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року залишити без змін.

Правом на подання відзиву скористався АТ «БАНК «ГРАНТ» . У відзиві останній просить рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 10 листоапда 2021 року скасувати , ухвалити нове , яким відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ «ФАРТ» в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, приходить до слідуючого висновку.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем приватним виконавцем Попляком В.В. 14.08.2020 року було відкрито виконавче провадження № 62826099 з виконання наказу №922/5723/14 від 12.01.2016 року виданого Господарським судом Харківської області про стягнення з позивача на користь АТ «Східно-український Банк «ГРАНТ» грошової суми.

29.09.2020 року було накладено арешт на майно - нежитлові будівлі літ. "М-1" пл. 250,8 кв.м, літ."Н-1" пл. 117,3 кв.м, прим. № 9 пл. 10,9 кв.м літ. "Л-1", які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , підземний газопровід середнього тиску по АДРЕСА_1 , внутрішньо-цеховий газопровід низького тиску по вул. Плеханівській, 134, та на комплектну трансформаторну підстанцію КТП "ПАРК", до якої входить силовий маслонаповнений трансформатор потужністю 250 кВА, номер 370653, розподільчий пристрій із напругою 6 кВ, розподільчий щит напругою 0,4 кВ, кабельна лінія 135 метрів КЛ 0,4 кВ та КЛ 6 кВ 37 метрів.

Згідно Договору б/н від 29.03.2019 року та акту приймання-передачі за договором купівлі-продажу власником КТП «ПАРК» є ТОВ «БК ПРОМБУД». Право власності ТОВ «БК ПРОМБУД» на майно також підтверджується бухгалтерською довідкою №12-10/20.

01.10.2020 призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ОСОБА_3 ,який має Сертифікат,від 16.02.2018 за № 138/18, виданий Фонд державного майна України (строк дії: 16.02.2021) яким проведено оцінку щодо арештованого майна.

28.10.2020 року відбулися електронні торги, № лота 447153 , які були організовані відповідачем - ДП «СЕТАМ», в результаті яких вищевказане майно було придбано відповідачем - ОСОБА_1 за 943 000.00 грн. Електронні торги оформлені протоколом № 508664 від 28.10.2020 року.

04.11.2020 року відповідачем - приватним виконавцем Попляком В.В. складений акт про проведені електронні торги на підставі якого приватним ОСОБА_4 видано свідоцтво №2715 від 06.11.2020 року та здійснено державну реєстрацію права власності на придбане на електронних торгах майно за відповідачем ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувані рішення вказаним вимогам відповідають з огляду на слідуюче.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203,215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, (далі - Порядок).

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частиною 8 статті 26 Закону України № 1404-VIII передбачено що при відкритті виконавчого провадження виконавцем може бути накладено арешт на майно боржника.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Частиною 1 та 2 статті 56 Закону України № 1404-VIII передбачено арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Статтею 61 Закону України №1404-VIII передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного участині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

В розділі ІІ Порядку №2831/5 реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 зазначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною).

Так , судовим розглядом встановлено , що постановою Східного апеляційного господарського суду по справі 922/5723/14 (№ провадження 567 Х) від 23.03.2021 року було задоволено скаргу ТОВ «ФАРТ», визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича щодо проведення оцінки майна в рамках виконавчого провадження № 62826099 та визнано такою, що не підлягає застосуванню, оцінку в формі письмового звіту про оцінку майна та висновок про вартість майна, проведені ОСОБА_3 на підставі постанови приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка В.В. від 01.10.2020 про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні № 62826099.

Згідно Постанови Верховного Суду від 03.02.2021 по справі №911/459/20, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно з частиною четвертою ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої ст. 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто, в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Згідно пункту 4 розділу V Порядку №2831/5,переможцем електронного аукціону визнається учасник, від якого на момент завершення електронного аукціону надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу аукціону або через особливу ставку).

Розділ Х Порядку №2831/5 передбачає, що акт про проведений електронний аукціон є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронного аукціону, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведений електронний аукціон.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 є переможцем електронних торгів за лотом № 447153, що підтверджувалось актом про проведені електронні торги від 04.11.2021 року та свідоцтвом №2715 виданим 06.11.2020 року. Приватним виконавцем згідно Порядку №2831/5 самостійно затверджено акт про проведений електронний аукціон шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця.

Посилаючись на цей факт ОСОБА_1 наголошує, що не може бути позбавлена права власності , адже вона є власником майна на підставі акту про проведені електронні торги що складений 04.11.2020 року.

Для визнання судом електронних торгів, недійсним необхідним є наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції з`ясовано, що Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 28.01.2021 року по справі № 922/5723/14, касаційну скаргу ТОВ «ФАРТ» задоволено в повному обсязі, постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.11.2020 року та ухвалу Господарського суду Харківської області від 08.09.2020 року у справі № 922/5723/14 скасовано, прийнято нове рішення яким визнано дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича протиправними та скасовано прийняті у межах виконавчого провадження № 62826099 постанова про відкриття виконавчого провадження від 14.08.2020 року, постанова про арешт коштів боржника від 14.08.2020 року, постанова про арешт майна боржника від 14.08.2020 року, постанова про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження від 14.08.2020 року, постанова про стягнення з боржника основної винагороди від 14.08.2020 року.

Верховним Судом було встановлено, що виконавче провадження №62826099 було відкрито з порушеннями Закону України № 1404-VIII, у зв`язку із пропущенням строку пред`явлення до виконання виконавчого документа, а тому постанови приватного виконавця Попляка В.В. були прийняті в порушення вимог статті 12 Закону України № 1404

ОСОБА_1 у своїй апеляційні скарзі посилається на те, що відсутні підстави вважати електронні торги недійсними , адже постанови приватного виконавця Попляка В.В. були чинними станом на 28.10.2020 - час проведення електронних торгів за лотом №447153. А отже ОСОБА_1 вважає , що в неї виникло законне право власності на придбане на електронних торгах майно.

На підставі вказаної постанови Верховного Суду 10 березня 2021 року приватним виконавцем Попляком В.В. були скасовані постанови прийняті в рамках виконавчого провадження №62826099, в тому числі акт про проведені електроні торги від 04.11.2021 року на підставі якого нотаріусом видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронного аукціону, що підтверджує право власності на придбане на електроних торгах майно за переможцем.

Також, приватним виконавцем Попляком В.В. 15 березня 2021 року було прийнято повідомлення в якому зазначено, що стягувачем пропущено встановлений законом строк пред`явлення виконавчого документа до виконання, тому керуючись пунктом 2 частини 4 статті 4 Закону України № 1404-VIII, виконавчий документ повертається без прийняття до виконання.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Тож, встановлено, що ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби (приватного виконавця). Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Так, при формуванні лоту № 447153 було внесено інформацію про КТП «ПАРК». Згідно матеріалів справи комплектна трансформаторна підстанція на яку було накладено арешт відповідачем приватним виконавцем Попляком В.В. та передано на реалізацію на електронні торги, належить на підставі договору купівлі-продажу б/н від 29.03.2019 року та акту приймання-передачі ТОВ «БК ПРОМБУД», а не ТОВ «ФАРТ» як боржнику згідно виконавчого провадження №62826099.

Більше того рішенням Господарського суду Харківської області від 18 березня 2021 року, що залишене без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 05.08.2021 року, по справі 922/3368/20, визнано за ТОВ «БК ПРОМБУД» право власності на комплексну трансформаторну підстанцію «ПАРК» у складі: силового маслонаповненого трансформатору потужністю 250 кВА, номер 370653, розподільчого пристрою із напругою 6 кВ, розподільчого щиту напругою 0,4 кВ, кабельної лінії 135 метрів КЛ 0,4 кВ та КЛ 6 кВ 37 метрів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відтак , судом першої інстанції вірно зазначено, що відповідно до правового висновку Верховного Суду по справі № 925/440/18, до підстав для визнання прилюдних торгів недійсними належить порушення встановлених законодавством правил їх проведення, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, а саме правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів - опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна.

З огляду на що, районний суд прийшов до правильного висновку про задоволення позову, так як з матеріалів справи вбачається, що було вчинено низку порушень Правил які визначають процедуру підготовки, проведення торгів - опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна.

Зокрема , обставини щодо порушень Правил які свідчать про наявність підстав для визнання недійсними електронних торгів встановлені: постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду по справі № 922/5723/14 від 28.01.2021, постановою Східного апеляційного господарського суду по справі 922/5723/14 від 23.03.2021 (№ провадження567Х), рвішенням Господарського суду Харківської області від 18.03.2021 , що залишено без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 05.08.2021 по справі №922/3368/20.

Приписами ч. 4 ст. 82 ЦПК України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відтак, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції , що електронні торги проведено з порушеннямЗакону України «Про виконавче провадження»та Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.03.2016 року № 2831/5, що вплинуло на результат торгів та порушення прав не тільки ТОВ «ФАРТ», але й ТОВ «БК ПРОМБУД», і відповідно дост. 215 ЦПК України, є підставою для визнання правочину купівлі-продажу на електронних торгах недійсним.

Щодо неповідомлення ОСОБА_1 та її представника про розгляд справи , колегія суддів зауважує слідуюче.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 приймали участь у справі , та їм було відмо про розгляд відповідної справи Комінтернівський районним судом міста Харкова , тож колегія суддів вважає, що сторони мають добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, цікавитись розглядом справи.Відтак, вказаний аргумент не може бути підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Щодо апеляційних скарг на додаткове рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листоапда 2021 року.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1)на професійну правничу допомогу; 2)пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3)пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (ч.3 ст.133 ЦПК України).

Вирішуючи питання про стягнення з відповідача витрат на професійну правову допомогу, суд виходить із диспозиції ч.1 ст. 137 ЦПК України, у відповідності до якої, витрати пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Так, згідно ч.2 ст.137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, визначаються згідно з умовами договору про надання правової допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Аргументуючи свою апеляційну скргу ОСОБА_1 вказувала, що витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 53 000 грн є неспівмірними з обсягом наданих послуг та просила зменшити розмір відповідних витрат з 53 000 до 23 600 грн.

ДП «СЕТАМ» у своїй апеляційні скарзі на додаткове рішення вказував , що у суду відсутні підстави для стягнення з нього судових витрат на користь позивача , адже ДП «СЕТАМ» не відповідає за достовірність відомостей внесених до Системи . ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів наданих відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем.У зв`язку із чим ДП «СЕТАМ» просить скасувати додаткове рішення в частині солідарного стягнення з ДП «СЕТАМ» витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 53 000 грн, та увалити у відповідній частині нове про відмову у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення в частині стягнення з ДП «СЕТАМ» на користь ТОВ «ФАРТ» витрат на професійну правничу допомогу.

У свою чергу приватний виконавець Попляк В.В. оскаржуючи додаткове рішення вказав на те, що вартість наданих послуг не відповідає критеріям розумності та співмірності зі складністю справи.

За висновком, викладеним у пункті 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Аналіз зазначеної постанови свідчить про те, що вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд має пересвідчитись що заявлені витрати є співмірними зі складністю справи, а наданий адвокатом обсяг послуг і витрачений час на надання таких послуг відповідають критерію реальності таких витрат. Також суд має врахувати розумність розміру витрат на професійну правничу допомогу та чи не буде їх стягнення становити надмірний тягар для іншої сторони.

Процесуальними нормами встановлено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів.

Обов`язковим переліком документів на підтвердження відповідних витрат, незалежно від юрисдикції спору, є: договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); розрахунок наданих послуг з їх детальним описом; документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, тощо) (висновки, викладені Верховним Судом у постановах у справах № 821/227/17, № 726/549/19, № 810/3806/18).

Колегія суддів дослідивши матеріали справи встановила, що на підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 53 000 грн.,суду надано слідуючі докази : копію ордеру про надання правничої допомоги, копію договору про надання правової допомоги № 0311/19 від 14.11.2019 року, додаткову угоду №2.1.від 06.11.2020 року до договору № 0311/19 про надання правової допомоги від 14.11.2019 року; акт здачі-приймання від 12.11.2021 року наданих послуг до договору № 0311/19 про надання правової допомоги від 14.11.2019 року, додаткову угоду №1.від 23.09.2021 року до договору № 60/21 про надання правової допомоги від 23.09.2021 року, акт здачі-приймання від 12.11.2021 року наданих послуг до договору № 60/21 про надання правової допомоги від 23.09.2021 року.

Оцінюючи надані докази та аргументи апеляційних скарг , апеляційний суд не вбачає підстав для скасування додаткового рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2021 року .

Витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 2 ст. 137 та ч. 8 ст. 141 ЦПК України).

Апеляційний суд оцінив заявлений розмір витрат на професійну правничу допомогу на предмет співмірності зі складністю цієї справи та реальності таких витрат, а також дослідив надані докази на підтвердження понесення цих витрат та дійшов висновку, що понесені стороною позивача витрати є співмірними зі складністю цієї справи, наданим обсягом послуг у суді першої інстанції, а також є такими, що відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції доказів, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції щодо часткового задоволення позовних позовних вимог та задоволення вимог щодо ухвалення додаткового рішення є законними і обгрунтованими, відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Наведене свідчить, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦІК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382, 383 ЦПК України, суд -,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ» та приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Попляка Володимира Володимировича - залишити без задоволення.

Рішення Комінтернівського районного суду м.Харкова від 10 листопада 2021 року - залишити без змін.

Додаткове рішення Комінтернівського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2021 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду

Головуючий суддя: В.М. Триголов

Судді: А.І.Дорош

О.А. Лобов