П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 грудня 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Джуги С.Д., Собослоя Г.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами, цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2023 року, постановлену суддею Полянчук Б.І. в справі за позовом ОСОБА_1 до державного нотаріуса Першої Мукачівської державної нотаріальної контори Плеші Андрія Михайловича про визнання дій протиправними, скасування постанови та зобов`язання вчинити дії

встановив:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до державного нотаріуса Першої Мукачівської державної нотаріальної контори Плеші А.М. про визнання дій протиправними, скасування постанови та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недолік. Зокрема судом зазначено, що позивачкою не викладено конкретно позовні вимоги, оскільки не зазначено, які саме дії відповідача слід визнати протиправними, а також які нормативно-правові акти порушено відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови.

Також позивачкою не надано доказів на підтвердження своїх доводів по суті спору, зокрема рішення Мукачівського міськрайонного суду по цивільній справі №303/6910/22.

Крім того, позивачці слід сплати судовий збір у встановлену Законом України «Про судовий збір» порядку в розмірі 3 220,80 грн.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати вказану ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження в справі.

В обґрунтування скарги посилається на те, що на виконання ухвали про залишення без руху позовної заяви, позивачкою було надано заяву про усунення недоліків та клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення її від сплати такого.

Вважає, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції порушив норми процесуального права та порушив її право доступу до правосуддя.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд уважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недолік. Зокрема судом зазначено, що позивачкою не викладено конкретно позовні вимоги, оскільки не зазначено, які саме дії відповідача слід визнати протиправними, а також які нормативно-правові акти порушено відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови.

Також позивачкою не надано доказів на підтвердження своїх доводів по суті спору, зокрема рішення Мукачівського міськрайонного суду по цивільній справі №303/6910/22.

Крім того, позивачці слід сплати судовий збір у встановлену Законом України «Про судовий збір» порядку в розмірі 3 220,80 грн.

На виконання зазначеної ухвали суду, 07.11.2023 ОСОБА_1 подала до суду заяву про усунення недоліків в якій зазначає причини неподання доказів, зокрема рішення суду. Крім того ОСОБА_1 просила суд відстрочити сплату судового збору, оскільки її майновий стан та стан її здоров`я не дозволяє сплатити визначений судом розмір судового збору.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного нотаріуса Першої Мукачівської державної нотаріальної контори Плеші А.М. про визнання дій протиправними, скасування постанови та зобов`язання вчинити дії. визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала мотивована тим, що позивачкою вимоги ухвали про залишення заявленого позову без руху не виконано та не сплачено судовий збір, а підстав для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, суд не вбачав.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції не погоджується колегія суддів апеляційного суду, виходячи з наступного.

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, викладені в статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

На стадії пред`явлення позовної заяви, вирішення питання про наявність/відсутність підстав для відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє передумови права на пред`явлення позову особи та дотримання порядку її подання, та не вправі уточнювати, пропонувати позивачу надати (зазначити) докази, які на думку суду повинні бути долучені до позовної заяви. В свою чергу, недоведеність тієї чи іншої вимоги, чи відсутність доказів на підтвердження такої вимоги може бути підставою для відмови у задоволенні позову чи окремих позовних вимог при вирішенні справи по суті.

Звернувшись із позовом, ОСОБА_1 просила суд визнати дії державного нотаріуса Першої Мукачівської державної нотаріальної контори Плеші А.М. протиправними; скасувати постанову державного нотаріуса Першої Мукачівської державної нотаріальної контори Плеші А.М. про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 03.08.2023 та зобов`язати держаного нотаріуса видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_2 .

Суд першої інстанції, на стадії вирішення питання про відкриття провадження в справі перевіряє відповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 175 і 177 ЦПК України та не може уточнювати, пропонувати позивачу надати (зазначити) докази, які на думку суду повинні бути долучені до позовної заяви.

Оцінка доказів проводиться судом на стадії розгляду справи по суті.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, оскільки не зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини не є та не може бути підставою для повернення позовної заяви.

Що стосується відмови суду першої інстанції у відстроченні сплати судового збору ОСОБА_1 , то апеляційний суд вважає, що при вирішенні даного питання суду першої інстанції слідувало врахувати похилий вік позивачки, стан її здоров`я, розмір отримуваної останньою пенсії, а тому з метою не порушення прав на захист позивачки та доступу до правосуддя, вирішити чи достатні наведені позивачкою підстави для задоволення такого клопотання.

Крім цього, суд першої інстанції відхиляючи клопотання про відстрочку сплати судового збору припустився процесуального спрощення, а саме, вирішивши, що відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору, суд першої інстанції повинен був знову на виконання приписів ст. 185 ЦПК України залишити позовну заяву без руху як таку, що не оплачена судовим збором та запропонувати ОСОБА_1 сплатити судовий збір. Та лише після цього, у випадку невиконання такої ухвали суд першої інстанції мав усі процесуальні підстави для постановлення ухвали про визнання неподаною та повернення заяви позивачу.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права є обґрунтованими.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно п. п. 3. 4. ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам законодавства, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження в справі.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2023 року про повернення позовної заяви скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 536,80 грн.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 28 грудня 2023 року.

Суддя-доповідач

Судді