Справа № 175/3478/23
Провадження № 6/192/99/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2023 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., ознайомившись в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області з матеріалами заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Укрфінстандарт», заінтересовані особи: первісний стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень», приватний виконавець: Русецька Оксана Олександрівна, боржник: ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження,

В С Т А Н О В И В:

13 грудня 2023 року до суду згідно ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20 липня 2023 року про передачу справи за підсудністю, надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» про заміну сторони виконавчого провадження.

26 грудня 2023 року до суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) боржника.

Частинами 2, 4 ст. 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Частиною 3 ст. 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 цього Кодексу представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Статтею 244 ЦК України передбачено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи.

Суддею встановлено, що заява від імені ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» підписана представником Мотузенком І. О., який діє на підставі довіреності від 06 липня 2022 року.

Однак, в довіреності не зазначено підставу її видачі, відповідно до положень ЦК України, а тому суддя не має можливості з`ясувати обсяг повноважень представника під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки до позову не додано навіть доказів, які свідчать про те, що Мотузенко І. О. є працівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Укрфінстандарт».

Також до заяви надано копію наказу від 13 жовтня 2022 року про затвердження складу членів виконавчого органу з питань представництва інтересів ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» в судах без визначення посади ОСОБА_2 , як члена вказаного виконавчого органу. Разом з тим такий наказ виданий вже після видачі довіреності на ім`я ОСОБА_2

Статут ТОВ «ФК «Укрфінстандарт» чи відомості про наявність у ОСОБА_2 права на здійснення адвокатської діяльності до заяви не надано. Не додано до заяви і посадової інструкції члена виконавчого органу з питань представництва інтересів ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» в судах, а тому суд позбавлений можливості з`ясувати обсяг повноважень вказаного представника.

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України. Тому неприйнятним є аргумент підписанта про те, що для самопредставництва юридичної особи достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Суддя зазначає, що не залежно від того, чи є справа складною або малозначною, представляти юридичну особу в суді має право виключно адвокат або працівник юридичної особи з наданням до суду документів, які підтверджують його повноваження у відповідності до вимог ЦК України, які підтверджують факт того, що представник є працівником такої юридичної особи або адвокатом.

Вказана позиція суду узгоджується з наведеною позицією ВС у справі № 303/4297/20.

Оскільки на підтвердження своїх повноважень Мотузенко І. О. до заяви надав лише копію довіреності від 06 липня 2022 року, згідно якої ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» уповноважило громадянина Мотузенка І. О. представляти його інтереси, а доказів того, що Мотузенко І. О. є адвокатом або керівником чи іншою особою, уповноваженою діяти від імені заявника відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), судді не надано та в довіреності не зазначено, тому заява підлягає поверненню без розгляду.

Частиною 4 ст. 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки заявником не виконано вимоги ч. 2 ст. 183 ЦПК України, тому існують правові підстави для застосування положень ч. 4 ст. 183 КПК України, а саме - повернення заяви заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183-184, 274, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Укрфінстандарт», заінтересовані особи: первісний стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень», приватний виконавець: Русецька Оксана Олександрівна, боржник: ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження, - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 28 грудня 2023 року.

Суддя Н. О. Щербина