Єд. унік. № 243/3288/16-ц
Провадження № 2/243/33/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючий суддя Дюміної Н.О.

при секретарі Добродум Д.В.,

за участі:

представника позивача Стулікова А.В.,

представника 3-ї особи Осадько А.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29 Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10.05.2022 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Слов`янської міської ради, Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Слов`янська», ОСОБА_5 , Товарної біржи «Мегаполіс», ПП «Терра-Віта», Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Слов`янської міської ради, Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Слов`янська» Гнилицької Ірини Семенівни, Товарної біржи «Мегаполіс», ПП «Терра-Віта», Державної архітектурно-будівельної інспекції України про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Згідно розпорядження керівника апарату Слов`янського міськрайонного суду від 11.07.2022 призначено повторний автоматизований розподіл справи. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Дюміній Н.О.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, раніше надіслав на адресу суду заяву з проханням розгляд справи проводити у його відсутності.

Представник позивача Стуліков А.В. в підготовчому судовому засіданні заперечував проти заміни третьої особи по справі, просив суд виключити ОСОБА_5 зі складу третіх осіб по справі.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилася, 05 липня 2023 року надіслала на адресу суду заяву з проханням відкласти розгляд справи, у зв`язку із тим, що вона з 12.06.2023 року проходить навчання в Norwegian People?s Aid на посаду за ДК 003:2010-5169 сапер (розмінування), та в призначений час буде знаходитися в польових умовах при проведенні практичних завдань.

Інші відповідачі та їх представники у підготовче судове засідання не з`явилися, відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання відсутні.

Представник третьої особи Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Слов`янська» в підготовче судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву з проханням розгляд справи проводити у його відсутності.

Третя особа ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, раніше надіслала на адресу суду заяву з проханням розгляд справи проводити у її відсутності.

Представник третьої особи - Державної інспекції архітектури та містобудування України - Осадько А.С., яка діє на підставі довіреності у порядку передоручення б/н від 06.04.2023, 26 квітня 2023 надіслала на адресу суду заяву про заміну неналежної третьої особи та виключити Державну інспекцію архітектури та містобудування України, як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у справі. У підготовчому судовому засіданні наполягала на задоволенні клопотання. Не заперечувала проти виключення ОСОБА_5 зі складу третіх осіб по справі.

Інші треті особи та їх представники у підготовче судове засідання не з`явилися, відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання відсутні.

Щодо вирішення клопотання відповідача ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи.

У зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 5 год 30 хв 24 лютого 2022 року, який станом на час прийняття даної ухвали триває.

Згідно із вказаними вище Указами Президента України, воєнний стан введено на всій території України.

Згідно з Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч.1 ст.10 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (ст.12-2 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану»).

Частинами 1-3 ст.26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Крім того, суд зауважує, що під час дії в Україні воєнного стану Слов`янський міськрайонний суд Донецької області здійснює правосуддя, виходячи з реалій воєнного часу та необхідності дотримання загальних засад цивільного провадження, керуючись реальною поточною обстановкою, що склалася в державі, при умові відсутності небезпеки для учасників справи.

Наказом № 29 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року, у зв`язку із широкомасштабною агресією РФ, впроваджено дистанційну роботу суду.

Тобто, робота Слов`янського міськрайонного суду Донецької області не припинена.

Рада суддів України в п.1 Рішення № 9 від 24.02.2022 року звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється, а також ЦПК України не передбачає особливостей розгляду судових справ на період воєнного стану, не внесено змін, які б дозволяли суду відкладати судове засідання чи оголошувати в ньому перерву до закінчення дії воєнного стану.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожній особі гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Основними засадами судочинства відповідно до частини першої статті 129 Конституції України визначено, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Європейський суд з прав людини роз`яснив, що принцип рівності сторін - це один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Публічний характер судового розгляду є істотним елементом права на справедливий суд, а відкритість процесу, як правило, включає право особи бути заслуханою в суді, про що і заявляє представник відповідача у поданому клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України, визначено, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Наведена норма свідчить, що справедливий та своєчасний розгляд спорів судами є нерозривними поняттями, а комплексне дотримання судами цих вимог сприяє утвердженню верховенства права у суспільстві.

Верховний суд у постанові від 14 липня 2022 року у справі 260/4504/20 зазначив:

«Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Суд враховує той факт, що на теперішній час в України продовжено воєнний стан та на деяких територіях проходять активні бойові дії, як на підставу відкладення розгляду справи відповідач посилається на те, що вона проходить навчання в Norwegian People?s Aid на посаду за ДК 003:2010-5169 сапер (розмінування), та в призначений час буде знаходитися в польових умовах при проведенні практичних завдань. Разом із тим доказів проходження навчання в Norwegian People?s Aid на посаду за ДК 003:2010-5169 сапер (розмінування) суду не надано як і доказів, що у день та час проведення підготовчого судового засідання відповідач ОСОБА_2 буде перебувати в польових умовах на проведенні навчань.

З огляду на викладене, оскільки належними доказами відповідачем ОСОБА_2 не доведено факту перебування на навчанні, що унеможливлює її участь у підготовчому судовому засіданні, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Щодо вирішення клопотання представника третьої особи - Державної інспекції архітектури та містобудування України про заміну неналежної третьої особи, суд зазначає наступне.

26 квітня 2023 представник третьої особи - Державної інспекції архітектури та містобудування України надіслала до суду клопотання про заміну третьої особи у справі, яке обґрунтувала тим, що згідно з Положенням про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340, основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Актом приймання-передавання документів від 04.06.2018 № 98 повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах міста Слов`янськ здійснює Управління містобудування та архітектури.

Державна інспекція архітектури та містобудування України не є органом, уповноваженим на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкту незавершеного будівництва розташованого за адресою; АДРЕСА_1 та не може бути належною третьою особою, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

На підставі наведеного просила суд замінити неналежну третю особу у справі.

Судом встановлено, що третьою особою без самостійних вимог щодо предмету спору в даній справі позивачем було вказано Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України №218 від 13 березня 2020 року «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» Державна архітектурно-будівельна інспекція була ліквідована.

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду від 05 квітня 2023 року замінено у цивільній справі третю особу - Державну архітектурно-будівельну інспекцію її правонаступником - Державна інспекція архітектури та містобудування України (), місцезнаходження: 01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Указу Президента України «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади» від 09 грудня 2010 року № 1085/2010 утворено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - ДАБІ), на яку покладено функції з реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Повноваження ДАБІ щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені Положенням про ДАБІ, затвердженим Указом Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, Положенням про ДАБІ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2014 року № 294, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду», яка набрала чинності 18 березня 2020 року, вирішено утворити Державну інспекцію містобудування України (далі - ДІМ) як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (пункт 1).

Згідно з підпунктом 4 пункту 4 зазначеного Положення, ДІМ відповідно до покладених на неї завдань, серед іншого, скасовує чи зупиняє дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених законом повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з одночасним складенням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті.

Отже, починаючи з 18 березня 2020 року повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду і щодо скасування містобудівних умов та обмежень були віднесені до компетенції ДІМ.

В подальшому відбулися зміни в законодавстві, яким регулюються питання управління у сфері містобудівної діяльності. На момент ухвалення судом першої інстанції оскаржуваного рішення та подання прокурором апеляційної скарги, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 року № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду», яка набрала чинності 30 грудня 2020 року, утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (далі - ДІАМ), затверджено Положення про ДІАМ, ліквідовано ДІМ та Державну сервісну службу містобудування. Визначено ДІАМ суб`єктом управління індивідуально визначеного майна ДІМ та Державної сервісної служби містобудування, ДАБІ, які ліквідовуються.

Пунктом 1 Положення про ДІАМ визначено, що ДІАМ є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 3 Положення про ДІАМ основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: підготовка та внесення на розгляд Міністра пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду; здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, архітекторами та іншими проектувальниками, підрядниками, експертами, експертними організаціями та відповідальними виконавцями робіт, інженерами-консультантами, власниками будівель та лінійних споруд вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил територіальними органами ДІАМ, уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності; ліцензування видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, та здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

ДІАМ відповідно до покладених на неї завдань видає дозволи на виконання будівельних робіт, реєструє повідомлення про внесення змін до них, відмовляє у видачі таких дозволів, анулює дозволи на виконання будівельних робіт; приймає в установленому порядку в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає сертифікати про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта або відмовляє в їх видачі, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації, внесення змін до них, а також повертає такі декларації та скасовує їх реєстрацію) (підпункти 15-2, 15-3 пункту 4 Положення про ДІАМ).

ДІАМ здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення про ДІАМ).

Представник ДАІМ обгартовує своє клопотання про необхідність заміни третьої особи тим, що актом приймання-передавання документів від 04.06.2018 № 98 повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах міста Слов`янськ здійснює Управління містобудування та архітектури.

Указом Президента України «Про утворення військово-цивільної адміністрації» № 210/2021 від 26.05.2021 року утворено Слов`янську міську військово-цивільну адміністрацію Краматорського району Донецької області.

Керівником Слов`янської міської військово-цивільної адміністрації Краматорського району Донецької області прийнято Розпорядження від 30.09.2021 року № 49 «Про можливість здійснення Слов`янською міською військово-цивільною адміністрацію Краматорського району Донецької області повноважень виконавчих органів Слов`янської міської ради».

Згідно з Указом Президента України від 30 березня 2022 року за № 188/2022 «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» на базі військово-цивільних адміністрацій населених пунктів Донецької області, утворених Указами Президента України від 19 лютого 2021 року № 61/2021 «Про утворення та реорганізацію військово-цивільних адміністрацій у Донецькій області» та від 26 травня 2021 року № 210/2021 «Про утворення військово-цивільної адміністрації», утворено, зокрема, Слов`янську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області.

Разом із тим, суд зазначає, що Управління містобудування та архітектури Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району не є самостійною юридичною особою та входить до структури Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району.

Як вбачається зі змісту уточненої позовної заяви, позивачем одним із відповідачів зазначено Слов`янську міську раду, тобто на момент розгляду клопотання представника ДАІМ про заміну неналежної третьої особи Слов`янська міська рада вже є учасником справи, а саме відповідачем по справі.

На підставі наведено, суд вважає, що недоцільно замінювати третю особу Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на Управління містобудування та архітектури Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району та виключення Державної інспекції архітектури та містобудування України, як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у справі.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про належне повідомлення відповідача по справі - ОСОБА_3 , яка проживає на території Російської Федерації, про час та місце розгляду справи.

Місцем проживання відповідача - ОСОБА_3 є рф, що підтверджується також доданими до позовної заявами документів

Згідно з листом Міністерства юстиції України «Щодо забезпечення виконання міжнародних договорів України у період воєнного стану» № 25814/12.1.1/32-22 від 21 березня 2022 року з урахуванням норм звичаєвого права щодо припинення застосування міжнародних договорів державами у період військового конфлікту між ними, рекомендується не здійснювати будь-яке листування, що стосується співробітництва з установами РФ на підставі міжнародних договорів України з питань міжнародно-правових відносин та правового співробітництва у цивільних справах та у галузі міжнародного приватного права, крім випадків передачі судам чи громадянам України документів, одержаних за результатами виконання запитів, доручень і клопотань.

01 грудня 2022 року прийнято Закон України № 2783-IX «Про вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року». 22 грудня 2022 року Закон опубліковано у газеті «Голос України» та 23 грудня 2022 року Закон набрав чинності.

Закон передбачає: зупинення дії Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої від імені України у м. Мінську 22 січня 1993 року і ратифікованої Законом України від 10 листопада 1994 року №240/94-ВР, та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року (далі - Мінська конвенція та Протокол), вчиненого від імені України у м. Москві 28 березня 1997 року і ратифікованого Законом України від 3 березня 1998 року № 140/98-ВР, у відносинах з Російською Федерацією та Республікою Білорусь (стаття 1); вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої від імені України у м. Мінську 22 січня 1993 року і ратифікованої Законом України від 10 листопада 1994 року № 240/94-ВР, та Протоколу до неї, вчиненого від імені України у м. Москві 28 березня 1997 року і ратифікованого Законом України від 3 березня 1998 року № 140/98-ВР (стаття 2).

Відповідно до п. 1.1. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої Наказом Міністерства Юстиції України та Державної судової адміністрації України від 27 червня 2008 року № 1092/5/54 (далі - Інструкція), ця Інструкція визначає порядок опрацювання доручень про вручення документів, отримання доказів, вчинення інших процесуальних дій, а також клопотань про визнання і виконання судових рішень на виконання чинних міжнародних договорів України з питань надання правової допомоги в цивільних справах.

Пунктом 6.1. Інструкції передбачено, що у разі, якщо правова допомога запитується або надається на підставі Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах 1965 року, застосовуються відповідні положення цієї Інструкції з урахуванням викладеного в пунктах 6.2-6.14 цієї Інструкції.

Відповідно до п. 6.7. Інструкції Суд чи інший компетентний орган України надсилає доручення на підставі Конвенції про вручення до Центрального органу іноземної держави, визначеного запитуваною державою відповідно до статті 2 цієї Конвенції, напряму.

Разом з тим, відповідно до повідомлення, розміщеного 25.02.2022 на офіційному вебсайті Акціонерного товариства «Укрпошта», у зв`язку з агресією з боку РФ та введенням воєнного стану, АТ «Укрпошта» припинило поштове співробітництво з Поштою Росії та Білорусі; посилки та перекази в ці країни не приймаються.

Отже, на період збройного конфлікту у відносинах з державою-агресором унеможливлено застосування міжнародних договорів України з питань правового співробітництва у цивільних і кримінальних справах, у тому числі у зв`язку із припиненням поштового сполучення.

Крім того, оскільки вчинення РФ з 2014 року збройної агресії проти України не припиняється, РФ заперечує суверенітет України, Держава Україна зупинила у відносинах з РФ дію Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, а тому направляти позовну заяву та додані до неї документи до посольства та інших компетентних органів цієї країни не потрібно.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладений в постанові від 14 квітня 2022 року в справі № 308/9708/19.

24 травня 2023 року на запит суду надійшов лист з Східного міжрегіонального управління міністерства Юстиції №22103/22881-10-23 від 23.05.2023, відповідно до якого зазначено, що з дати зупинення Мінської конвенції: не здійснюватиметься співробітництво судів та інших компетентних органів України з відповідними органами рф з питань надання правової (судової) допомоги та екстрадиції у цивільних і кримінальних справах на підставі Конвенції. Таким чином враховуючи низку порушень та системне ігнорування з боку рф міжнародного права, надання цією державою допомоги яка мала б характер «правової» є неможливим.

Приймаючи до уваги наведене вище, враховуючи, що Держава Україна зупинила у відносинах з РФ дію Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, приходить до висновку про необхідність повідомити відповідача - ОСОБА_3 про дату, час і місце розгляду справи шляхом оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні встановлено, що третя особа по справі - ОСОБА_5 померла.

Так, 12 травня 2023 року надійшла відповідь з Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області №01-14/1385 від 24.04.2023, відповідно до якої вбачається, що за відомостями, які наявні у відділі реєстраційних послуг Зміївської міської ради, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була знята з реєстрації у зв`язку зі смертю (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а/з №252).

Відповідно до відомостей наданих Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 23.05.2023 за №1477/06.9-43,встановлено, що під час перевірки у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян по відділах державної реєстрації актів цивільного стану виявлено актовий запис про смерть №252 від 29.10.2019 року щодо ОСОБА_5 .

Відповідно до долученого витягу з ДРАЦСГ за №39791749 від 23 травня 2023 року, встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Зміїв Харківської області.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги та інших учасників справи.

Статтями 46,47 ЦПК України передбачено, що сторони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Тобто стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч.4 ст.25, ст.37 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Так, відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Вирішуючи питання про необхідність зупинення провадження для залучення у справі спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , суд враховує думку представника позивача, який у підготовчому судовому засіданні наполягав на вилученні ОСОБА_5 зі складу третіх осіб у справі.

На підставі наведено, суд вважає, що є законні підстави для виключення ОСОБА_5 зі складу третіх осіб у справі.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче судове засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених ч. 2 ст. 223 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 9 ст. 223 ЦПК України про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Відповідно до положень ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше, ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Строк для проведення підготовчого провадження у справі встановлений ЦПК України для його проведення закінчився, а тому з урахуванням вищевикладених обставин, без продовження такого строку неможливо провести належну підготовку справи до розгляду та провести підготовче судове засідання, з метою недопущення порушення прав сторін у справі, суд вважає за необхідне, підготовче судове засідання відкласти та продовжити строк підготовчого провадження. Враховуючи, що відповідно до наказу голови Слов`янського міськрайонного суду Донецької області №34-с від 27 червня 2023 року, суддя Дюміна Н.О. буде перебувати у відпустці з 17 липня 2023 року по 09 серпня 2023 року, вважаю за можливе продовжити строк підготовчого провадження більш ніж на місяць, а саме до 17 серпня 2023 року.

На підставі викладеного, у зв`язку із тим, що сторони по справі не з`явилися у підготовче засідання, що позбавило суд можливості з`ясувати питання, передбаченні ч. 2 ст. 197 ЦПК України та провести підготовче судове засідання у справі, враховуючи, що в Україні введено воєнний стан суд приходить до висновку, що підготовче засідання слід відкласти на інший день та час та продовжити строк підготовчого провадження.

Керуючись ст. ст. 55, 258-261, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Підготовче судове засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Слов`янської міської ради, Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Слов`янська», ОСОБА_5 , Товарної біржи «Мегаполіс», ПП «Терра-Віта», Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою відкласти на 17 серпня 2023 року на 09 годину 30 хвилин та проводити його у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі EasyCon.

Продовжити строк проведення підготовчого провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Слов`янської міської ради, Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Слов`янська», ОСОБА_5 , Товарної біржи «Мегаполіс», ПП «Терра-Віта», Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою на термін до 17 серпня 2023.

У задоволенні клопотання представника Державної інспекції архітектури та містобудування України про заміну третьої особи у справі відмовити.

Відповідача ОСОБА_3 , яка проживає на території Російської Федерації, про час та місце розгляду справи повідомляти шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Виключити зі складу третіх осіб - ОСОБА_5 .

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про відкладення судового розгляду відмовити у зв`язку з відсутністю підстав для задоволення.

Направити сторонам копію ухвали.

Роз`яснити сторонам, що вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на веб-адресі http://sl.dn.court.gov.ua/sud0544 - на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 07 липня 2023 року.

Суддя Н.О. Дюміна