Справа № 619/336/22
Провадження № 2/535/332/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області
у складіголовуючого суддіМальцева С.О.,
за участю секретаря судового засідання Білик Н.О.

Справа № 619/336/22

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Малоданилівська селищна рада,

розглянув позов про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

Стислий виклад позиції позивача.

26 січня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом Малоданилівської селищної ради, в якому просила визнати протиправним втручанням у приватне життя ОСОБА_1 з боку Малоданилівської селищної ради Харківського району Харківської області в особі її голови та інших виконавців в частині складання та видання довідки сторонній особі - ОСОБА_2 про сімейний стан ОСОБА_1 та будь-яких сімейних відносинах з родиною Потоцких та ОСОБА_3 ; зобов?язати Малоданилівську селищну раду Харківського району Харківської області вилучити з обігу персональну інформацію про особу ОСОБА_1 та надати офіційне спростування інформації, викладеної у довідці від 12.10.2021 року за №02-22/11/1633, виданої ОСОБА_2 про сімейний стан ОСОБА_1 , а також про дату її народження і дату реєстрації у вказаному в довідці будинку; стягнути з Малоданилівської селищної ради моральну шкоду в сумі 50 000,00 гривень. В обґрунтування позову зазначила, що в жовтні 2021 року під час отримання від Харківського апеляційного суду документів по справі №619/1572/21 позивач дізналася, що селищний голова Малоданилівської селищної ради Гололобов О.О. підписав довідку про зареєстрованих осіб у будинку АДРЕСА_1 , зазначивши, що вказана довідка видана ОСОБА_2 і в ній зазначено, що за вказаною адресою зареєстрована ОСОБА_1 , яка є невісткою. Вказану довідку з інформацією, викладеною в ній, адвокат Потоцького С.О. використав під час слухання справи №619/1572/20 в Харківському апеляційному суді як доказ. Позивач звернулась з відповідною заявою до селищного голови з приводу порушення ним прав під час виконання обов`язків селищного голови Малоданилівської селищної ради на підставі ЗУ «Про захист персональних даних» з вимогою надати документи, на підставі яких селищний голова вважав позивачку «невісткою» і кого саме, оскільки у шлюбі вона не перебуває. Мета такого втручання в особисте життя позивачки з боку органів місцевого самоврядування і надання недостовірних відомостей ними про неї стороннім особам не відома.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

09 лютого 2022 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Розпорядженням Голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської Полтавської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 17.11.2022 року справа № 619/336/22 передана головуючому судді Калиновській Л.В.

Розпорядженням керівника апарату Котелевського районного суду Полтавської області №207 від 25.01.2023 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 619/336/22 у зв`язку з припиненням відрядження судді Калиновської Л.В.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 25.01.2023 справа № 619/336/22 передана головуючому судді Мальцеву С.О.

28 лютого 2023 року ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області було прийнято позовну заяву до свого провадження.

27 червня 2023 року відповідачем було подано відзив на позовну заяву, в якому вони просили відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, оскільки позивачем ОСОБА_1 докази яі були додані до позовної заяви не доведено факт заподіяння їй Малоданилівською селищною радою моральних чи фізичних страждань.

У судове засідання відповідачі не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомллився належним чином, , просили розгляд справи проводити за їх відсутності.

У судове засідання позивач не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

В жовтні 2021 року під час отримання від Харківського апеляційного суду документів по справі №619/1572/21 позивач дізналася, що селищний голова Малоданилівської селищної ради Гололобов О.О. підписав довідку про зареєстрованих осіб у будинку АДРЕСА_1 , зазначивши, що вказана довідка видана ОСОБА_2 і в ній зазначено, що за вказаною адресою зареєстрована ОСОБА_1 , яка є невісткою. Вказану довідку з інформацією, викладеною в ній, адвокат Потоцького С.О. використав під час слухання справи №619/1572/20 в Харківському апеляційному суді як доказ. Позивач звернулась з відповідною заявою до селищного голови з приводу порушення ним прав під час виконання обов?язків селищного голови Малоданилівської селищної ради на підставі ЗУ «Про захист персональних даних» з вимогою надати документи, на підставі яких селищний голова вважав позивачку «невісткою» і кого саме, оскільки у шлюбі вона не перебуває. Мета такого втручання в особисте життя позивачки з боку органів місцевого самоврядування і надання недостовірних відомостей ними про неї стороннім особам не відома.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилається позивач, оцінивши докази в сукупності, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов?язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в

Україні» (далі - Закон) сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з частиною першою статті 24 Закону правовий статус місцевого самоврядування в Україні визначається Конституцією України, цим та іншими законами, які не повинні суперечити положенням Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Закон гарантує громадянам доступ до публічної інформації, а органи місцевого самоврядування є - розпорядниками цієї інформації та зобов?язані цей доступ забезпечувати. Малоданилівською селищною радою надається відповідна інформація при оформленні соціальних виплат, пільг, та при інших окремих питаннях, де виникає потреба надання довідок про склад сім?ї, або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб.

На виконання законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року N? 280/97-ВР, «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11 грудня 2003 року N? 1382-IV, «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім?ям» від 1 червня 2000 року N? 1768-III, постанови «Про удосконалення порядку надання житлових субсидій» від 28 лютого 2015 р. N? 106, рішенням XIV сесії VII скликання Малоданилівської селищної ради від 07 серпня 2018 року N? 10 (рішення додається) було визначено перелік адміністративних та інших послуг Малоданилівської селищної ради, які надаються через Центр надання адміністративних послуг, зокрема, видача довідки про склад сім?ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб. Звернутися має право фізичні особи, а саме: власник/співвласник; наймач; особа, місце проживання якої зареєстровано за адресою відповідного житла; законний представник або представник за довіреністю, про осіб, зареєстрованих за відповідною адресою.

За запитами органів державної влади, органів місцевого самоврядування (їх виконавчих органів), осіб, уповноважених на виконання функцій держави/органів місцевого самоврядування, адвокатів, приватних нотаріусів та приватних виконавців.

Закон України «Про інформацію» регулює відносини щодо створення, збирання, одержання, зберігання, використання, поширення, охорони, захисту інформації.

Статтею 4 Закону України «Про інформацію» визначені суб?єкти та об?єкти інформаційних відносин.

Кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів у відповідності до частини першої статті 5 Закону України «Про інформацію».

Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про інформацію»

інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Стосовно фактів, викладених у позовній заяві стосовно особистого життя.

Відповідно до частини першої статті 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Отже, на підставі вищевикладеного Селищною радою жодним чином не відбувалося втручання в особисте життя позивача ОСОБА_1 .

Стосовно питання конфіденційної інформації.

Згідно з частиною 2 статті 21 Закону України «Про інформацію» конфіденційною є інформація про фізичну особу, інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, а також інформація, визнана такою на підставі закону. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, якщо інше не встановлено законом. Відносини, пов?язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом.

Інформація, яка зберігається в Малоданилівській селищній раді не є конфіденційною за результатами відсутності обмеження доступу до такої.

Як зазначалося у довідці N? 02-22/1633 від 12.10.2021, виданою Малоданилівською селищною радою Харківського району Харківської області, що гр. ОСОБА_1 являється невісткою, гр. ОСОБА_2 . Невістка - дружина сина, брата, дівера: дружина стосовно сім?ї чоловіка: до його батьків (свекра та свекрухи), брата (дівера), сестри (зовиці) і чоловіка зовиці (зятя). Отже, можна дійти висновку, що зазначення інформації стосовно сімейного стану та інформації щодо зазначення невістки/зята дещо різниться між собою, а отже не може бути предметом даного спору.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, виходячи з положень вказаної статті обов`язок доказування покладається саме на сторін, учасників провадження, а не на суд.

Згідно статті 15 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані видаляються або знищуються в порядку, встановленому відповідно до вимог закону. Окрім цього, визначені чіткі критерії стосовно даних, які підлягають видаленню або знищенню.

Позивачем у позовній заяві зазначена вимога про стягнення з Селищної ради моральну шкоду в сумі 50 000,00 гривень та судові витрати, однак жодних підтверджень, документів, квитанцій тощо, не надано у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини першої та другої статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ст. 1174 ЦК України Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Статтею 1167 ЦК України передбачені загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду, відповідно до якої шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів, визначені статтею 1173 ЦК України.

Відповідно до роз?яснень, викладених в постанові Пленуму Верховного Суду України N? 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв?язку з ушкодженням здоров?я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв?язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв?язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з п.5 вказаної постанови Пленуму обов?язковому з?ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв?язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Великою Палатою Верховного Суду 01 вересня 2020 року у справі N?216/3521/16-ц (провадження N?14-714цс19) зроблено висновок, що, виходячи з положень статей 16, 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому, як способу захисту суб?єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства.

Позивачем не доведено факт заподіяння їй моральної шкоди. Також, при визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), та з урахуванням інших обставин, зокрема тяжкості вимушених змін у життєвих стосунках, Правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв?язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини. Разом з тим, обов?язок доведення наявності шкоди, протиправності діяння та причинно-наслідкового зв?язку між ними покладається на позивача. Відсутність однієї із складової цивільно-правової відповідальності є підставою для відмови у задоволенні позову.

Відповідно до вимог статтей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов?язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Отже, у справах про відшкодування моральної шкоди обов?язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Керуючись ст.ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовити повністю.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач: Малоданилівська селищна рада, місце знаходження: вул. Ювілейна, 5, смт Мала Данилівка, Харківський район, Харківська область, .

Повний текст рішення складено протягом десяти днів.

Суддя С.О.Мальцев