Справа № 175/2336/23
Провадження № 2/175/605/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2023 року смт Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Дараган Л.В., розглянувши уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростіслава Олександровича, органу опіки та піклування Виконавчого комітету Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , звернулася до суду з позовом до АТ «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Р.О., служби у справах дітей Дніпровської районної державної адміністрації, ТОВ «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста».

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2023 року позовну заяву залишено без руху.

03 липня 2023 року ОСОБА_1 подала до суду уточнену позовну заяву до АТ «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Р.О., органу опіки та піклування Виконавчого комітету Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, ТОВ «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста».

При цьому було встановлено, що уточнений позов було подано з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Так, в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутні зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини.

Зокрема, позивачка, посилаючись на те, що нерухоме майно перебуває у чужому незаконному володінні, не зазначає про жодні докази на підтвердження цих обставин, при цьому позивачкою не враховуються ті обставини, що власник має право витребувати майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (ст. 387 ЦК України), незалежно від того, чи заволоділа ця особа незаконно спірним майном сама, чи придбала його у особи, яка не мала права відчужувати це майно. Тобто, предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна відсутні договірні відносини і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України. Також позивачкою не зазначено правові підстави позову, не зрозуміло у якого саме набувача (добросовісного чи ні) має бути витребувано нерухоме майно.

Крім того, позивачкою доповнено позовні вимоги вимогою про поновлення права власності (запису про право власності) померлої ОСОБА_4 для можливості подальшої реєстрації права власності її спадкоємців. Однак, правові підстави таких позовних вимог не зазначені, не зрозуміло яким чином взагалі може бути поновлено право власності померлої особи. При цьому позивачкою неодноразово вказується на те, що нею пред`являється віндикаційний позов, однак такі позовні вимоги вочевидь виходять за межі віндикаційного позову і стосуються спадкування.

Крім того, в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Так, за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується з урахуванням загальної суми позову в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання заяви до суду складає 1073 гривні 60 копійок, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання заяви до суду складає 13420 гривень 00 копійок. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання заяви до суду складає 1073 гривні 60 копійок. Отже, вбачається, що позивачці необхідно доплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (щодо вимоги про поновлення права власності померлої) в розмірі 1073 гривні 60 копійок (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/ТГсмтСлобож/22030101; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0004457; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *; 101; __________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області). При цьому жодних обставин, за наявності яких позивачка може бути звільнена від сплати судового збору або їй може бути розстрочено чи відстрочено сплату судового збору, в позовній заяві не зазначено. Тому вбачається, що судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказаний позов без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростіслава Олександровича, органу опіки та піклування Виконавчого комітету Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста», залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення зазначених в даній ухвалі недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання копії вказаної ухвали, шляхом подання відповідних доказів та документів, що підтверджують сплату судового збору.

Роз`яснити позивачці, що у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вона виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: