Провадження №2/932/697/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Дубовик К.В.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника третьої особи із самостійними вимогами: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

третьої особи: ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні питання можливості розгляду справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , приватного нотаріуса ДМНО Щетілової Ольги Валеріївни, треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_7 про визнання правочинів недійсними та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_7 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Державного нотаріуса Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори Дніпровського міського нотаріального округу Черновської Людмили Григорівни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Щетілової Ольги Валеріївни, третя особа ОСОБА_4 про усунення перешкод у володінні і розпорядженні нерухомим майном за відсутності позивача ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_5 перебуває на розгляді в суді із 27.09.2019.

Ухвалою суду від 24.03.2022, до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_5 , прийнято позов третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_7 .

Ухвалою суду від 04.11.2022 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Вказаною ухвалою визнано обов`язковою явку позивача ОСОБА_5 в судове засідання.

Рішення суду мотивовано наступним - «виходячи із мотивів первісного позову (зокрема необхідність з`ясування часу внесення виправлень у довіреність та дійсної волі довірителя), мотивів позову третьої особи (з`ясування обставини двох різних реєстрацій прав власності за однією адресою), а також зважаючи, що представник позивача в підготовчому засіданні вказав, що після укладення із позивачем договору 10.07.2019 більше із позивачем не спілкувався, суд приходить до переконання про необхідність заслуховування пояснень позивача у судовому засіданні та про обов`язковість її явки».

В судові засідання 24.01.2023, 22.02.2023, 06.04.2023, 01.06.2023 та 29.06.2023 позивач ОСОБА_5 не з`явилася. Жодних клопотань не подавала.

ОСОБА_5 повідомлялася про обов`язкову явку та викликалася в судове засідання через свого представника, отримувала повістки на вказаний нею номер мобільного телефону на 06.04.2023 та на 29.06.2023, отримувала повістки та ухвалу поштою 10.01.2023 та 08.06.2023.

Як в підготовчих засіданнях так і в судовому засіданні представники відповідача ОСОБА_6 та третя особа ОСОБА_4 наполягали на особистій участі позивача в судовому засіданні. Просили позов ОСОБА_5 залишити без розгляду. ОСОБА_4 зазначив, що виправлення у довіреність вносилися за участю ОСОБА_5 , вона особисто бажала подарувати майно, внесення змін довіреність та укладення договору дарування була викликана тим, що ОСОБА_5 була власником частки, а не окремого об`єкта нерухомості. Тому для укладення договору купівлі-продажу необхідною була згода іншого співвласника.

Представники позивача ОСОБА_5 та третьої особи ОСОБА_7 вказали на можливість розгляду справи без ОСОБА_5 , оскільки у справі бере участь її представник, який також подавав заяву про розгляду справи без позивача.

Законодавство та висновки Верховного Суду, що застосовані судом.

У відповідності до ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.223 ЦК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У відповідності до п.4 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За приписами п.3 ч.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Таким чином, зазначені норми дисциплінують позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.03. 2021 у справі N558/9/18 (провадження N 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює "право на суд", право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява N 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24.04. 2019 у справі N757/23967/13-ц (провадження N 61-17220св18).

Позов особи якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.09. 2021 у справі N465/205/17 (провадження N61-9536св21).

Висновки суду.

Суд визнав явку позивача в судове засідання обов`язковою. Таку вимогу суду позивачем проігноровано.

За обставинами справи позивач надала довіреність на продаж майна у яку було внесено рукописні записи про надання права також на дарування майна.

Повірений третя особа ОСОБА_4 вказував, що такі записи були вчинені за участі позивача та нею погоджено дарування майна.

Також ОСОБА_4 та представник відповідача ОСОБА_6 вказували на необхідності задати позивачу питання з цього приводу.

За позицією представника позивача (висловлена як на підготовчому засіданні так і в судовому засіданні 29.06.2023), він спілкувався із позивачем останній раз у день надання йому повноважень (10.07.2019), доля позивача йому невідома, зв`язку із нею він не підтримує.

За описаних обставин суд вважає необхідним щоб позивач, дала особисті пояснення, а відсутність позивача перешкоджає вирішенню спору.

Суд звертає увагу що жодного разу представник позивача не заявив про неможливість явки позивача до суду.

Суд звертає увагу також на тому, що позивач не позбавлена можливості подати позов повторно та з`явитися до суду.

З огляду на наведене, керуючись статтями 223, 257, 259-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі в частині позову ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , приватного нотаріуса ДМНО Щетілової Ольги Валеріївни, треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_7 про визнання правочинів недійсними залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду буде проголошено 04.07.2023 о 08:25 год.

Суддя: В.І.Цитульський