ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/4760/23
номер провадження 2/695/1509/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя, Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що така підлягає залишенню без руху за наступних підстав:

Відповідно до положень ЦПК України позовна заява повинна відповідати вимогам ст.175, 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Звертаючись до суду позивачкою зазначено, що останнє відоме місце проживання відповідача є АДРЕСА_1 .

Крім того, відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

Проте позивачем, з урахуванням обставин, які вказано вище не наведено належних доказів того, що останнім відомим місцем проживання чи перебування відповідача є адреса, яка вказана у позовній заяві. Отже, позивачем до позовної заяви не додано жодного доказу, який би підтверджував факт проживання відповідача за вказаною адресою.

Відповідно до ч.ч. 1, 9, 10 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

У відповідності до ст.ст. 75, 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23.06.2005 року, підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається на момент відкриття провадження у справі. Суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом, крім іншого, у випадку, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 497 ЦПК України Підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. У статті 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» перелічені випадки, коли суди України можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом. Зокрема п.п. 1, 2, 4, частини 1 вказаної статті передбачено, що суди розглядають будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача; якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні.

Вищезазначені норми дозволяють дійти висновку про те, що судам загальної юрисдикції України підвідомчі справи за участю іноземних фізичних осіб, якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно.

Як свідчать матеріали справи, предметом позову є визнання шлюбу недійсним.

Однак із поданих до суду документів неможливо встановити чи відповідач проживає на території України та чи має майно на території України.

Відомості про те, що сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, також відсутні.

Встановити чи перетинав громадянин Королівства ОСОБА_3 державний кордон України на виїзд/в`їзд суд також не має можливості, оскільки для формування відповідного запиту прізвище, власне ім`я особи для іноземців та осіб без громадянства інших держав має формуватися латинськими літерами, однак позивачем будь-яких документів, що давали б можливість вірно сформувати відповідний запит до Державної прикордонної служби не надано.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу можливості для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст.175, 177,185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Середа