Справа № 139/393/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року смт Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Коломійцевої В.І.,

за участі секретаря судових засідань Боржемської І.М.,

розглянувши в підготовчому засіданні в смт Муровані Курилівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , законним представником якого є ОСОБА_5 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_6 , яка була зареєстрована та проживав в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, в тому числі на земельну ділянку, що знаходиться на території Лучинчицької сільської ради. Він є спадкоємцем за заповітом. Спадкоємцем за заповітом на інші земельні ділянки є малолітні ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , законним представником якого є ОСОБА_5 . У встановлений законом шестимісячний термін він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту. У зв`язку з цим, нотаріусом відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки іншого способу захисту своїх прав позивач не має, тому звернувся до суду з даним позовом. Просив визначити йому додатковий строк, в один місяць, для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Ухвалою від 05.06.2023 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі. Її розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Вказаною ухвалою залучено для участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , законним представником якого є ОСОБА_5 , а також витребувано від приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Долі Тетяни Іванівни належним чином завірену копію спадкової справи № 74/2020, заведену щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 .

Позивач в підготовче засідання не з`явився, його представник адвокат Солоненко Б.М., подав заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутність та відсутність позивача ОСОБА_1 (а.с.40).

Відповідач копію ухвали від 05.06.2023 та доданих до неї матеріалів позовної заяви отримав 08.06.2023, відзиву до суду не направив. Його представник в підготовче засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності, позов визнав у повному обсязі (а.с.36-37).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Законні представники третіх осіб копію ухвали від 05.06.2023 та доданих до неї матеріалів позовної заяви отримали, письмових пояснень до суду не направили, в підготовче засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при вирішення спору поклалися на розсуд суду (а.с.41-42).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лучинчик Мурованокуриловецького району Вінницької області померла ОСОБА_6 (а.с. 14).

Після смерті ОСОБА_6 залишилось спадкове майно, яке складається із житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 3,7957 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :05:003:0335; земельної ділянки площею 0,25 га, яка призначена для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:006:0065; земельної ділянки площею 0,2033 га, яка призначена для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 052288400:01:006:0064; земельної ділянки площею 3,9278 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :05:003:0334; земельної ділянки площею 3,5925 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :05:003:0326 (а.с.19).

Із заповіту (а.с. 20), довідки Вендичанської селищної ради №68 від 18.05.2023 (а.с. 19) слідує, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_6 . Спадкоємцем за іншими заповітами від 06.07.2017 за реєстром №48 на належну спадкодавцеві земельну ділянку площею 3,9278 га, розташовану на території Лучинчицької сільської ради Вінницької області кадастровий номер земельної ділянки :05:003:0334 є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; за заповітом від 10.04.2017 за реєстром №21 на земельну ділянку площею 3,5925 га, розташовану на території Лучинчицької сільської ради Вінницької області кадастровий номер земельної ділянки :05:003:0326 є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З оглянутої в судовому засіданні спадкової справи № 74/2020, заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 спадщину, яка охоплена заповітами від 06.07.2017 та 10.04.2017 прийняли, будучи малолітніми. Інші спадкоємці до нотаріуса із жодними заявами не зверталися.

ОСОБА_6 на день смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.19).

Приватним нотаріусом 26.04.2023 позивачу відмовлено в прийнятті його заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , в зв`язку з пропуском ним строку для її прийняття (а.с. 22).

Згідно з положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, у шестимісячний строк позивач ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту складеного спадкодавцем на його ім`я.

Вказана обставина свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 , з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, а також те, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, ОСОБА_1 можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_6 , терміном один місяць з дня вступу рішення в законну силу.

Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Щодо вирішення питання про судові витрати, суд виходить з наступного.

Позивачем при зверненні до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в сумі 1073,60 грн (а.с. 28).

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Разом з тим, позивачем не заявлялося жодних клопотань про повернення половини сплаченого нею судового збору, у зв`язку з визнанням відповідачем позову.

Доказів понесення будь-яких витрат відповідачем чи третьою особою при розгляді даної справи суду надано не було.

Керуючись, ст.ст. 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк один місяць, для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області, , місцезнаходження: вул.. Соборна, 55 смт.Вендичани Могилів-Подільського району Вінницької області.

Законний представник третьої особи ОСОБА_2 : ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Законний представник третьої особи ОСОБА_4 : ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Рішення складено 04.07.2023.

Суддя: Коломійцева В.І.