ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 88-ц/821/11/23 Справа № 711/1542/17
УХВАЛА

25 грудня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Василенко Л. І.,

суддів: Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.,

секретаря - Ярошенка Б. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Черкаського апеляційного суду від 04.10.2021 у справі за апеляційною скаргою виконувача обов`язків керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 червня 2021 року у справі за заявою керівника Смілянської окружної прокуратури Танцюри В. Ю. про поворот виконання постанови Апеляційного суду Черкаської області від 21 березня 2018 року у справі № 711/1542/17 за позовом ОСОБА_1 до Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 грудня 2017 року позов задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 288000 грн.

Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 21 березня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 грудня 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 900000 грн.

Постановою Верховного Суду від 20 травня 2020 року касаційну скаргу Державної казначейської служби України задоволено частково. Касаційну скаргу Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області задоволено. Постанову Апеляційного суду Черкаської області від 21 березня 2018 року скасовано. Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 грудня 2017 року залишено в силі.

У квітні 2021 року керівник Смілянської окружної прокуратури Танцюра В. звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про поворот виконання постанови апеляційного суду Черкаської області від 21.03.2018 у справі №711/1542/17.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 червня 2021 року в задоволенні заяви керівника Смілянської окружної прокуратури Танцюри В. про поворот виконання постанови апеляційного суду Черкаської області від 21.03.2018 у справі № 711/1542/17 відмовлено.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. задоволено.

Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 червня 2021 року скасовано.

Заяву керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. про поворот виконання рішення задоволено частково.

Допущено поворот виконання постанови Апеляційного суду Черкаської області від 21 березня 2018 року у справі № 711/1542/17 за позовом ОСОБА_1 до Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди в частині стягнення із Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 612000 грн наступним шляхом: стягнуто із ОСОБА_1 на користь Держави Україна в особі Державної казначейської служби України 612000 грн, безпідставно сплачених на відшкодування моральної шкоди. Повернуто Черкаській обласній прокуратурі сплачений нею судовий збір у сумі 2270 грн за подачу апеляційної скарги згідно платіжного доручення № 1142 від 08 липня 2021 року, код 02911119, Банк платника Державна Казначейська служба України у м. Київ, № UA0003751, отримувач ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/22030101, код 37930566, Банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.).

У листопаді 2023 року до Черкаського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд постанови Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року за нововиявленими обставинами.

В якості нововиявлених обставин зазначає, що: ОСОБА_3 керівником Смілянської окружної прокуратури не був. Керівником Смілянської окружної прокуратури під час розгляду апеляційної скарги був ОСОБА_4 , про що він довідався випадково із інтернету 14.11.2023. Істотною обставиною є те, що ОСОБА_3 заяву про поворот виконання рішення до Черкаського апеляційного суду не подавав. Істотною обставиною є те, що ОСОБА_4 заяву про поворот виконання рішення до Черкаського апеляційного суду не подавав.

Вважає, що Черкаський апеляційний суд не мав права вирішувати питання про поворот виконання рішення взагалі, оскільки виключно суд першої інстанції згідно ч. 9 ст. 444 ЦПК України наділений правом вирішувати питання про поворот виконання рішення.

Зазначає, що він не міг врахувати істотні для справи обставини, які не були і не могли бути відомі йому раніше в той час.

Крім того, зазначає, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року у справі № 711/4179/22, яке набрало законної сили 04.11.2023 вказало на істотні нововиявлені обставини, що не були встановлені Черкаським апеляційним судом при винесенні постанови Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року у справі № 711/1542/17 та не були і не могли бути відомі йому на час розгляду справи. Про ці обставини він довідався 04.11.2023.

Такими істотними обставинами він вважає: під час розгляду питання повороту виконання постанови Апеляційного суду Черкаської області від 21 березня 2018 року у справі № 711/1542/17 прокурор належним чином не обґрунтовував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у цій справі відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру». В постанові Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року у справі № 711/1542/17 не зазначено з посиланням та у відповідності до ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» про те, що прокурор діє в цій справі в інтересах держави.

Просив суд скасувати постанову Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року у справі № 711/1542/17 повністю. Прийняти нову постанову, якою апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. залишити без задоволення. Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 червня 2021 року залишити без змін.

22 грудня 2023 року від Державної казначейської служби України надійшло заперечення на клопотання (заяву) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в якому в повному обсязі заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та вважає, що постанову Черкаського апеляційного суду від 04.10.2021 належить залишити в силі.

Зазначає, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою є держава як учасник цивільних відносин, як правило в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав.

Кошти державного бюджету належать на праві власності державі, отже боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних правовідносин.

Вказане спростовує посилання заявника про те, що орган прокуратури не обґрунтував представництво інтересів держави Україна при поданні заяви про поворот виконання рішення, оскільки прокуратура представляла інтереси держави Україна у цій справі як відповідач та орган, діями якого завдано шкоду, і відповідно, цей же орган державної влади мав повне право на подання заяви про поворот виконання рішення суду. Крім того, заява про поворот виконання рішення та апеляційна скарга на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.06.2021 підписані та подані до відповідних судів повноважними особами Смілянської окружної прокуратури.

25 грудня 2023 року від Смілянської окружної прокуратури надійшло заперечення на заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в якому просила суд відмовити ОСОБА_5 в задоволенні його заяви.

Зазначає, що оскільки питання про поворот виконання рішення Верховним Судом у постанові від 20.05.2020 не було вирішено, керівник Смілянської окружної прокуратури, відповідно до ч. ч. 9,10 ст. 444 ЦПК України, 29.03.2021 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про поворот виконання вказаного рішення.

Крім того, на момент подачі заяви про поворот виконання рішення керівник Смілянської окружної прокуратури перебував у щорічній відпустці, а виконання його обов`язків було покладено на першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. На момент подачі апеляційної скарги ОСОБА_3 також виконував обов`язки керівника Смілянської окружної прокуратури.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи та заяву ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року, колегія суддів вважає, що у задоволенні заяви про перегляд постанови суду апеляційної інстанції за нововиявленими обставинами необхідно відмовити з наступних підстав.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

У відповідності до положень ч. 2 ст. 429 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд.

Частиною 1 ст. 423 ЦПК України встановлено, що рішення, постанова або ухвала, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами витлумачені в ч. 2 ст. 423 ЦПК України.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених ч. 2 ст. 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в ст. ст. 424,426 ЦПК України.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявленими обставинами за своєю юридичною суттю є фактичні дані, що у встановленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення.

Для вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, необхідно розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).

Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені ч. 2 ст. 423 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом, а також якщо обставини, визначені ч. 2 ст. 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Для перегляду судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами, суд повинен враховувати не тільки ту обставину, що заявнику не було відомо про них, а й те, що такі обставини не могли бути йому відомі на час розгляду справи.

При цьому, процесуальні недоліки розгляду справи не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Не є нововиявленими обставинами також ті обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі, або які могли бути встановлені при всебічному і повному з`ясуванні судом обставин справи.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Тобто вбачається наявність доказу, який раніше не міг бути відомий, однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі «Правєдная проти Росії» від 18 листопада 2004 року зазначив, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Отже, підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотні обставини справи, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду у даній цивільній справі, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Схожого висновку щодо застосування норм права дійшов Верховний Суд у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 757/31348/15-ц та від 14 квітня 2021 року у справі № 569/14416/17.

Викладені у заяві ОСОБА_5 обставини, що прокурор належним чином не обґрунтовував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у цій справі відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», а в постанові Черкаського апеляційного суду від 04 жовтня 2021 року у справі № 711/1542/17 не зазначено про те, що прокурор діє в цій справі в інтересах держави, не можуть бути віднесені до нововиявлених, оскільки на момент розгляду справи 04.10.2021 в суді апеляційної інстанції було досліджено питання щодо наявності підстав у прокурора для подачі заяви про поворот виконання рішення та здійснено відповідну правову оцінку вказаного питання.

Зокрема, в постанові Черкаського апеляційного суду від 04.10.2021 зазначено, що у справах про відшкодування шкоди державою остання бере участь як відповідач через той орган, діянням якого завдано шкоду. В даному випадку таким органом є Смілянська окружна прокуратура. Крім того, поворот виконання рішення це форма захисту прав боржника, його суть у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням, а відповідачем у даній справі є Держава Україна (у виконавчому листі Державний бюджет України) в особі Смілянської окружної прокуратури, апеляційний суд дійшов висновку, що останній наділений повноваженнями на подачу заяви про поворот виконання рішення суду.

Отже, апеляційний суд дійшов висновку, що Смілянська окружна прокуратура наділена правом звертатись до суду із заявою про поворот виконання рішення саме як орган, діянням якого завдано шкоду, а відповідачем є Держава Україна в особі Смілянської окружної прокуратури, тоді як залучення Державної казначейської служби України до участі в даній справі не було обов`язковим.

На ряду з цим, у справі № 711/4179/22, в рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року зроблено висновок, що прокурор звертаючись до суду з позовом, відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» належним чином обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в особі Державної казначейської служби України. Тобто, у вказаній заявником справі прокурор діє не як орган, діями якого завдано шкоду, а його участь обумовлена бездіяльністю уповноваженого органа, яка полягає у нездійсненні Державною казначейською службою України протягом тривалого часу захисту майнових інтересів держави.

Щодо доводів заявника про те, що ОСОБА_3 заяву про поворот виконання рішення до Черкаського апеляційного суду не подавав, а ОСОБА_4 заяву про поворот виконання рішення до Черкаського апеляційного суду не подавав, слід зазначити наступне.

02.04.2020, на час звернення із заявою про поворот виконання рішення, керівником Смілянської окружної прокуратури був ОСОБА_6 , який і підписав відповідну заяву. На час подачі апеляційної скарги керівником Смілянської окружної прокуратури теж був Танцюра В., однак він перебував у відрядженні, тому апеляційну скаргу було подано в. о. керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренком В. В., який діяв на підставі наказу Черкаської обласної прокуратури № 392в від 21 липня 2021 року (т.2 а.с. 252).

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Отже, зазначення в резолютивній частині постанови Черкаського апеляційного суду від 04.10.2021, про задоволення заяви керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В. В. замість ОСОБА_4 про поворот виконання рішення є технічною помилкою та не є підставою для скасування рішення за нововиявленими обставинами.

Відтак обставини, на які вказує заявник, зводяться до переоцінки доказів у справі, які були дослідженні апеляційним судом під час винесення постанови 04.10.2021.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року «Христов проти України», заява № 24465/04, Європейський суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка зокрема проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (res judicata), згідно з яким жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду.

Європейський суд з прав людини зазначив, що перегляд рішення, яке набрало законної сили, не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (Ponomaryov v. Ukraine, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

За таких обставин колегія суддів вважає, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не містить доводів, що свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 429 ЦПК України для її задоволення та скасування судового рішення, що переглядається, а тому у задоволенні цієї заяви необхідно відмовити.

Керуючись статтями 367, 423, 429 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

В задоволені заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Черкаського апеляційного суду від 04.10.2021 - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено 27 грудня 2023 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: В. Г. Бородійчук

О. В. Карпенко