Справа № 215/7812/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
28 червня 2023 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі : головуючого, судді Коноваленка М.І.
секретар судового засідання Коломійчук К.Ю.
розглянувши в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,
В обгрунтування позову зазначають, що відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №144 від 10.07.2020 року (по стройовій частині) солдата ОСОБА_1 , прийнятого на військову службу за контрактом, з укладенням контракту на три роки з 10.07.2020. Відповідач отримав у військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України речове майно особистого користування.
Згідно наказу командира військової частини (по строковій частині) №106 від 27.05.2021 відповідача, старшого майстра майстерні обслуговування інженерно-технічних засобів охорони роти матеріально-технічного забезпечення, виключено зі списків особового складу та всіх видів забезпечення, звільненого відповідно до підпункту «ж» пункту 2 частини 5 статті 26 ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу» (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту) та наказу командира військової частини від 26.05.2021 №20 о/с.
Відповідно до довідки-розрахунку №682 від 27.05.2021 вартість предметів речового майна , що знаходяться у відповідача, з урахуванням зносу, становить 425,18грн. (чотириста двадцять п`ять гривень вісімнадцять копійок). До таких предметів належать: берет, сорочка поло.
Згідно пункту 18 частини 1 розділу ІІІ Інструкції у разі звільнення військовослужбовців за службовою невідповідністю, вартість виданих їм предметів речового майна, які отримані під час проходження військової служби (навчання) у Національній гвардії України та строки експлуатації (носіння) яких не закінчилися, утримується з урахуванням строку перебування їх у носінні на підставі довідки-розрахунку на утримання вартості речового майна.
Також дозволяється в залік погашення суми нарахування приймати на речовий склад військової частини раніше видані військовослужбовцю нові, що не були в користуванні предмети речового майна встановленого зразка.
Після розірвання контракту, та в подальшому, відповідач не повернув на речовий склад військової частини предмети речового майна, відповідно до вимог вище вказаної Інструкції і грошове утримання за речове майно особистого користування з нього проведено не було.
Право на отримання одноразової грошової допомоги настає з дня видання наказу командира військової частини про вступ до виконання обов`язків за посадою, на яку призначено військовослужбовця.
У разі звільнення військовослужбовців, визначених у пункті 1 цього розділу, з військової служби до закінчення строку служби за першим контрактом, у зв`язку з обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, або за службовою невідповідністю, або через систематичне невиконання умов контракту військовослужбовцем, або у зв`язку з набранням законної сили судовим рішенням, відповідно до якого військовослужбовця притягнуто до відповідальності за адміністративне корупційне правопорушення, одноразова грошова допомога підлягає стягненню з них у сумі, обчисленій у повних календарних місяцях пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту.
За період проходження служби та в подальшому відповідачем не повернуто вищевказану заборгованість.
27.05.2021 відповідач написав розписку на ім`я командира військової частини НОМЕР_1 (внутрішній номер 489 від 27.05.2021), в якій зобов`язується відшкодувати завдані державі матеріальні збитки протягом 30 діб.
Представник позивача, військової частини НОМЕР_1 , за довіреністю ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання подав заяву про розгляд за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.37).
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника позивача відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останній скористався своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином двічі повідомлений про час та місце розгляду справи, згідно п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, для участі в судовому засіданні не з`явився, заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не направив, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не надав, тому, з урахуванням думки представника позивача, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.01.2022 р. відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.07.2023 р. постановлено проводити заочний розгляд справи.
Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №144 від 10.07.2020 року (по стройовій частині) солдата ОСОБА_1 , прийнятого на військову службу за контрактом, з укладенням контракту на три роки з 10.07.2020 (а.с.9). Відповідач отримав у військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України речове майно особистого користування, що підтверджується даними арматурної картки №776/2 (а.с.18-19).
Згідно наказу командира військової частини (по строковій частині) №106 від 27.05.2021 відповідача, старшого майстра майстерні обслуговування інженерно-технічних засобів охорони роти матеріально-технічного забезпечення, виключено зі списків особового складу та всіх видів забезпечення, звільненого відповідно до підпункту «ж» пункту 2 частини 5 статті 26 ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу» (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту) та наказу командира військової частини від 26.05.2021 №20 о/с у запас Збройних Сил України (а.с.10).
Відповідно до довідки-розрахунку №682 від 27.05.2021 вартість предметів речового майна, що знаходяться у відповідача, з урахуванням зносу, становить 425,18грн. (чотириста двадцять п`ять гривень вісімнадцять копійок). До таких предметів належать: берет, сорочка поло (а.с.11).
Згідно пункту 18 частини 1 розділу ІІІ Інструкції у разі звільнення військовослужбовців за службовою невідповідністю, вартість виданих їм предметів речового майна, які отримані під час проходження військової служби (навчання) у Національній гвардії України та строки експлуатації (носіння) яких не закінчилися, утримується з урахуванням строку перебування їх у носінні на підставі довідки-розрахунку на утримання вартості речового майна.
Також дозволяється в залік погашення суми нарахування приймати на речовий склад військової частини раніше видані військовослужбовцю нові, що не були в користуванні предмети речового майна встановленого зразка.
У разі звільнення військовослужбовців, визначених у пункті 1 розділу ХХІ наказу Міністерства внутрішніх справ України від 15.03.2018 №200, з військової служби до закінчення строку служби за першим контрактом, у зв`язку з обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, або за службовою невідповідністю, або через систематичне невиконання умов контракту військовослужбовцем, або у зв`язку з набранням законної сили судовим рішенням, відповідно до якого військовослужбовця притягнуто до відповідальності за адміністративне корупційне правопорушення, одноразова грошова допомога підлягає стягненню з них у сумі, обчисленій у повних календарних місяцях пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту.
27.05.2021 відповідач написав розписку на ім`я командира військової частини НОМЕР_1 (внутрішній номер 489 від 27.05.2021), в якій зобов`язується відшкодувати завдані державі матеріальні збитки протягом 30 діб (а.с.12).
На час звернення в суд з даним позовом матеріальна шкода не відшкодована.
Положенням про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 243 від 23.06.1995 (далі - Положення), визначено підстави і порядок притягнення до матеріальної відповідальності військовослужбовців і призваних на збори військовозобов`язаних, винних у заподіянні шкоди державі під час виконання ним службових обов`язків, передбачених актами законодавства, військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами. За шкоду, заподіяну державі не під час виконання службових обов`язків, зазначені особи несуть матеріальну відповідальність у порядку, передбаченому цивільним законодавством України.
Згідно з п. 2 цього Положення відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, заподіяна розкраданням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршення або зниження його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкової виплати.
Пунктом 23 вище зазначеного Положення передбачено, що Командир (начальник) військової частини після розгляду матеріалів розслідування зобов`язаний особисто провести бесіду з військовослужбовцем або призваним на збори військовозобов`язаним,
який притягається до матеріальної відповідальності. Якщо вину військовослужбовця або призваного на збори військовозобов`язаного повністю доведено, командир (начальник) військової частини не пізніш як у місячний термін з дня закінчення розслідування видає
наказ про притягнення до матеріальної відповідальності винної особи з зазначенням розміру суми, що підлягає стягненню (в даному випадку Наказ №9 від 14.08.2015 року).
Відповідач свою вину визнав у повному обсязі та зобов`язався відшкодувати завдану державі шкоду в повному обсязі, що підтверджується його розпискою (а.с.12).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Крім того позивач просить стягнути з відповідача сплачені при подачі позову судові витрати 2270,00 грн. судового збору (а.с.8).
Відповідно до п.1 ч. 2ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Тому слід також стягнути з відповідача 2270,00грн. судового збору, сплачених позивачем при подачі позову.
Керуючись ст.ст. 12, 81,89, 141, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд-
Позов Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів - задовольнити.
Стягнути зі ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України 2270 грн. 00 коп. судового збору.
Копію рішення направити відповідачу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
СУДДЯ: