"28" грудня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, цивільну справу за позовом Житлово - будівельного кооперативу «Темп» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, -
Ухвалою суду від 31.08.2023 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.
Згідно з повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали суду про відкриття провадження та копію позовної заяви разом із доданими до неї додатками, отримана відповідачем ОСОБА_2 особисто 03.10.2023 року, однак, станом на час винесення рішення, відповідач не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву.
Згідно з повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали суду про відкриття провадження та копію позовної заяви разом із доданими до неї додатками адресовані відповідачу ОСОБА_1 повернулись на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», станом на дату ухвалення рішення, відповідач не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З матеріалів справи вбачається, що позивач не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку та ухвалення у справі заочного рішення.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
За змістом наявної в матеріалах справи інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності, відповідачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1 (а.с. 12-13).
Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про кооперацію» до компетенції загальних зборів членів кооперативу належить визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу.
Згідно із ст. 24 Закону України «Про кооперацію» кооперативи реалізують товари та надають послуги за цінами і тарифами, встановленими самостійно; кооперативи мають право реалізувати товари та надавати послуги за цінами і тарифами, що встановлюються на договірних засадах, окремо для членів кооперативу та інших осіб.
З матеріалів справи слідує, що ЖБК «Темп» здійснює комплексне обслуговування обслуговування житлового будинку АДРЕСА_1 з 1973 року.
За змістом п. 1.1. наявної в матеріалах справи копії Статуту кооперативу, ЖБК «Темп», Кооператив створений шляхом об`єднання на добровільних засадах фізичних та/або юридичних осіб на основі членства для спільної господарської та іншої діяльності з метою поліпшення свого економічного стану.
Згідно п. 3.1., 3.2 Статуту, метою діяльності кооперативу є задоволення економічних, соціальних та інших потреб членів кооперативу на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю. Кооператив діє для забезпечення захисту прав його членів, відповідно до розділу 6 цього Статуту, та дотримання ними обов`язків щодо належного утримання та використання неподільного і загального майна Кооперативу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та Статутом Кооперативу.
За змістом п.п. 6.1, 7.2 Статуту, Член кооперативу має право, зокрема брати участь в управління Кооперативом шляхом голосування на Загальних зборах членів Кооперативу, Зборах уповноважених Кооперативу. Члени Кооперативу мають право брати участь в управління Кооперативом шляхом голосування на його Загальних зборах членів Кооперативу, Зборах уповноважених Кооперативу.
Згідно п. 8 Статуту, Кооператив має право: здійснювати господарську діяльність, спрямовану на обслуговування своїх членів, мешканців будинку та інших осіб для забезпечення свого функціонування без мети отримання прибутку. 3а рішенням Загальних зборів членів Кооперативу придбавати, відчужувати, здавати або брати в оренду, найм рухоме і нерухоме майно, необхідне для діяльності Кооперативу. ;
Кооператив зобов`язаний: Здійснювати дії для виконання статутної мети. Надавати послуги відповідно до видів діяльності Кооперативу. Забезпечити належний та актуальний розмір цільових внесків і рівень їх надходжень для виконання Статутної мети діяльності. Забезпечувати належне утримання будинку та прибудинкової території.
Згідно п. 13.1 Статуту, Вищим органом управління Кооперативу є Загальні збори членів Кооперативу та у випадках передбачених цим Статутом Збори уповноважених.
У разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення Загальних зборів членів Кооперативу неможливе, у разі відсутності кворуму на Загальних зборах членів кооперативу два рази поспіль, у разі необхідності в оперативному вирішені питань, що впливають на господарську діяльність Кооперативу права та обов`язки членів Кооперативу скликаються Збори уповноважених Кооперативу. Уповноважені члени обираються загальними зборами членів Кооперативу по одному від шістьох членів Кооперативу терміном на два роки.
Збори уповноважених членів Кооперативу вповноважені вирішувати всі питання, віднесенні до компетенції вищого органу управління, окрім визначених в п. 13.2.5., 13.2.11., 13.2.14. цього Статуту.
Порядок проведення поточних змін складу уповноважених членів Кооперативу внаслідок вибуття уповноважених членів Кооперативу встановлюються загальними зборами членів Кооперативу, зборами уповноважених членів Кооперативу або Правління Кооперативу.
До компетенції вищого органу управлінця Кооперативу належить: Затвердження Статуту Кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності Кооперативу. Утворення органів управління та органів контролю за діяльністю Кооперативу, інших органів Кооперативу. Заслуховування звітів його органів управління і органів контролю. Затвердження кошторису (бюджету) Кооперативу на наступний рік. Затвердження кошторисів на реконструкцію або капітальний ремонт житлового будинку Кооперативу і будівництво капітальних надвірних споруд на прибудинковій території. Визначення розмірів та порядку сплати вступного, членського, цільового внесків та паїв, а також визначення відповідальності за порушення зобов`язань щодо їх сплати.
Як вбачається з матеріалів справи, 16 листопада 2014 року загальними зборами членів ЖБК «Темп» було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території для квартир 1 го поверху: 2,79 грн. м/кв., для квартир 2-9 поверхів: 3,15 грн. м/кв. (а. с. 41 - 42)
Також, 04 грудня 2016 року загальними зборами членів ЖБК «Темп» було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території для квартир 1 го поверху: 5,52 грн. м/кв., для квартир 2-9 поверхів: 6,50 грн. м/кв. (а. с. 43 - 44)
Крім того, 05 грудня 2018 року загальними зборами членів ЖБК «Темп» було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території для квартир 1 го поверху: 6,30 грн. м/кв., для квартир 2-9 поверхів: 7,41 грн. м/кв. (а. с. 45- 46)
Надалі, 13 грудня 2020 року загальними зборами членів ЖБК «Темп» було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території для квартир 1 го поверху: 7,24 грн. м/кв., для квартир 2-9 поверхів: 8,52 грн. м/кв. (а. с. 55- 56)
Крім того, 30 квітня 2023 року загальними зборами членів ЖБК «Темп» було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території для квартир 1 го поверху: 9,85 грн. м/кв., для квартир 2-9 поверхів: 10,65 грн. м/кв. (а. с. 59- 60)
Також, 29 травня 2019 року Загальними зборами членів ЖБК «Темп» був встановлений одноразовий внесок у розмірі 16,39 грн./м2 за місяць протягом трьох місяців. (а. с. 47-50)
11 жовтня 2020 року Загальними зборами членів ЖБК «Темп» був встановлений одноразовий внесок у розмірі 4,87 грн./м2 за місяць протягом трьох місяців. (а. с. 51-54)
21 листопада 2022 року Загальними зборами членів ЖБК «Темп» був встановлений одноразовий внесок у розмірі 31,12 грн./м2 за місяць протягом трьох місяців. (а. с. 57-58)
Крім того, на виконання завдання обслуговування багатоквартирного будинку, ЖБК «Темп», в межах своєї компетенції, було укладено наступні договори:
Договір № 510249 від 17 квітня 2000 р. на постачання теплової енергіїї у горячій воді з АК "Київенерго" (а. с. 61-68);
Договір № 0420097 від 27 липня 2017 р. про співпрацю під час надання послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності з ПАТ "Київенерго" (а.с. 71-82);
Договір № 127-Д від 1 січня 2008 р. на виконання робіт з технічного обслуговування та ремонту диспетчерського обладнання з ЗАТ "ОТІС" (а. с. 83-88)
Договір № Е33/13 від 1 січня 2013 р. про надання послуг з аварійно-техничного обслуговування систем електропостачання та електричних пристроїв з ПП "Електропромтех" (а. с. 89-91);
Договір про постачання електричної енергії № 3309299 від 10 січня 1991 р. з ПАТ "Київенерго" (а. с. 92-96);
Відповідно до положень ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує.
За змістом ч. 1 ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Відповідно до положень ст. 12 Закону України «Про кооперацію», основними обов`язками члена кооперативу є: додержання статуту кооперативу; виконання рішень органів управління кооперативу та органів контролю за діяльністю кооперативу; виконання своїх зобов`язань перед кооперативом; сплата визначених статутом кооперативу внесків.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно з вимогами ст.ст. 525, 526, 530, 629, 712 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до договору; замовник зобов`язується прийняти та оплатити надані послуги; одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.
За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово- комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово- комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово- комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.
Системний аналіз положень ст. ст. 2, 9, 10, 189, 190 ЖК Української PCP дає підстави для висновку про те, що правовідносини, пов`язані з несвоєчасною оплатою житлово-комунальних послуг, за своєю правовою природою не є житловими.
З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги.
Отже, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.
Закріплена в пункті 10 частини третьої статті 20 Закону України "Про житлово- комунальні послуги" правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у частині другій статті 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання.
За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг покладається на боржника відповідальність, передбачена частиною другою статті 625 ЦК України.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі №6-59цс13, яка прийнята за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 355 ЦПК України.
Таким чином, суд приходить до висновку, що в межах даного спору Житлово - будівельним кооперативом «Темп» правомірно пред`явлено вимоги до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення за період з 01 жовтня 2016 року по 31 січня 2022 року 3825,56 грн. витрат від інфляції та, 1418,95 грн. 3 % річних.
З огляду на вищевикладене, суд приходиить до висновку, що позовні вимоги Житлово - будівельного кооперативу «Темп» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території є обгрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Житлово - будівельного кооперативу «Темп» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2147,20 грн., які сплачено позивачем за подання даного позову до суду, тобто по 1073,60 грн. з кожного.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України)
Відповідно до частин 4-6 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Таким чином, розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу.
Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).
Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
Судом встановлено, що при зверненні з даним позовом до суду ЖБК «Темп» уклало з Адвокатським бюро «Тарас Кулачко та Партнери» Договір про надання правової допомоги № 13/04/2023-03 від 13 квітня 2023 року.
Відповідно до п. 1.1 Договору, за цим договором бюро зобов`язується надавати клієнту правничу допомогу стосовно складання та підготовки до подачі до Дніпровського районного суду міста Києва позовної заяви клієнта до власників квартири АДРЕСА_1 про стягнення на користь клієнта заборгованості за житлово - комунальні послуги, управління будинком, утримання будинку та прибудинкової території, втрат від інфляції і 3 % річних, представництва клієнта в судах усіх інстанцій, в тому числі в Дніпровському районному суді міста Києва, в Київському апеляційному суді, в Касаційному цивільному суді Верховного Суду у цивільній справі за цим позовом, та щодо представництва Клієнта в органах і перед особами, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів.
Згідно акту приймання - передачі наданих послуг, Адвокатське бюро надало а ЖБК «темп» отримало правову допомогу згідно переліку на загальну суму 4407,36 грн.. оплата яких підтверджується Платіжною інструкцією №725 від 17 квітня 2023 року.
Як вбачається з матеріалів справи, інтереси позивача представляє Золотопуп С. В. на підставі виданого Адвокатським бюро «Тарас Кулачко та партнери» Ордеру на надання правничої допомоги ЖБК «Темп».
Таким чином, надавши оцінку наданим позивачем доказам на підтвердження заявлених вимог в частині стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню сплачені та документально підтверджені витрати на правничу допомогу згідно Договору про надання правничої допомоги від 13.04.2023 року № 13/04/2023-03 у сумі 4407,36 грн., тобто по 2203,68 грн. з кожного відповідача, що є правомірним розподілом витрат з огляду на задоволення позову в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 76-81, 89, 141, 178, 258, 259, 263-265, 268, 273, 275, 279, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 319, 322, 625 ЦК України, ст. 151 ЖК України, Законом України «Про кооперацію», суд, -
Позовні вимоги Житлово - будівельного кооперативу «Темп» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Житлово - будівельного кооперативу «Темп» на користь Житлово - будівельного кооперативу «Русанівський» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1073,60 грн. та 2203,68 грн. витрат, пов`язаних з наданням правової допомоги, а всього 3277 (три тисячі двісті сімдесят сім) грн. 28 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Житлово - будівельного кооперативу «Темп» на користь Житлово - будівельного кооперативу «Русанівський» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1073,60 грн. та 2203,68 грн. витрат, пов`язаних з наданням правової допомоги, а всього 3277 (три тисячі двісті сімдесят сім) грн. 28 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 28.12.2023 року.
Учасники справи:
Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 );
Відповідач - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).
Суддя -