КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 758/5917/21 Головуючий у 1 інстанції: Ковбасюк О.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Шебуєвої В.А.,

суддів Мельника Я.С., Крижанівської Г.В.,

секретар Ткаченко В.В.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Клімушева Євгенія Володимировича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 серпня 2023 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

В квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди.

Зазначив, що 07 грудня 2020 року йому стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в ефірі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» у програмі «ІНФОРМАЦІЯ_6», яка вийшла в ефір на телевізійному каналі «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» о 23 год. 15 хв. (хронометраж запису 18:34 - 27:47), було здійснено трансляцію сюжету, автор якого невідомий, з недостовірною інформацією.

Відеозапис вказаного сюжету програми міститься на офіційному сайті телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47) за адресою в мережі Інтернет: ІНФОРМАЦІЯ_7, на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47): ІНФОРМАЦІЯ_8, на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4»: ІНФОРМАЦІЯ_1 та на Facebook сторінці телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» за адресою в мережі Інтернет: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На початку зазначений відеосюжет, який має назву « ІНФОРМАЦІЯ_4», супроводжується голосовим коментарем та містить ряд наступних тверджень стосовно нього:

Фраза 1. «За все, що коїться із дорогами Києва, а це і ремонти, і їх відсутність, і багатомільйонні крадіжки, за все це кияни і гості столиці мають казати «спасибі» ось цій людині. Знайомтесь, ОСОБА_1 , багаторічний керівник Київавтодору, скромний чиновник із мільйонами в декларації, фігурант багатьох корупційних скандалів...».

У подальшому в спірному сюжеті згадується інший сюжет програми «ІНФОРМАЦІЯ_9», який вийшов в ефір у 2017 році та в якому зазначено наступне:

Фраза 2. «Завітавши до офісу Київавтодору, оперативники знайшли десятки пачок готівки...».

У подальшому сюжет про позивача супроводжувався голосовим коментарем та містить ряд наступних тверджень стосовно особи позивача:

Фраза 3. «Втім шлейф карних справ, що тягнуться за ним, чомусь не заважає дорожнику ОСОБА_1 йти вверх по кар`єрній драбині. Цього року він став заступником голови КМДА, куратором всіх транспортних питань, і ось наприклад, як він курує...».

Фраза 4. «... Це ж розумієте, така корупційна структура - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , голова департаменту, комунальні підприємства, які в підпорядкуванні Київавтодора, через які розкрадаються роками кошти…».

Фраза 5. «Про розкрадання коштів структурами пана ОСОБА_1 відомо не перший рік. У 2017 році співробітники Служби безпеки виявили - чиновники Київавтодору привласнювали кошти державних та міських бюджетів...».

Фраза 6. «Під час тендерів, закуповували матеріали та роботи за значно завищеною ціною. Потім, гроші перераховували на фіктивні фірми, переводили у готівку та привласнювали організатори оборудки...».

Фраза 7. «Сума збитків лише у 2016 сягнула майже 300 мільйонів гривень. Правоохоронці тоді провели обшуки в офісах Київавтодору, знайшли майже 4 мільйони необлікованих гривень. Втім чиновник і тоді вийшов, точніше виїхав сухим із води. Завдяки дружбі і покровительству, пояснює київський депутат...».

Фраза 8. «Йому добре відомі деякі кулуарні таємниці міської влади. Тож як експерт, він стверджує, найбільшим майданчиком для розкрадання коштів ексголови Київавтодору став всім відомий Шулявський шляхопровід...».

Фраза 9. «1,5 мільярда гривень вже вкрали. Тому просто, якщо б не крали, то міст навіть вже цей, давно був би побудований. Не побудований, тому що просто тупо розкрадають...».

Вказані недостовірні та неправдиві відомості, поширені у сюжеті програми «ІНФОРМАЦІЯ_6», вказують на нього та безпідставно ототожнюють його з корупцією. При цьому, враховуючи статус та потенційний негативний вплив таких сюжетів на ділову репутацію, подібні голослівні твердження, що не базуються на жодних доказах, є неприпустимими та протиправними. Зазначені твердження жодним чином не можуть тлумачитися як оціночні або власна думка. У поширеній телеканалом « 1+1 » інформації у сюжеті програми «ІНФОРМАЦІЯ_6» від ІНФОРМАЦІЯ_5 не вказано жодних доказів на підтвердження достовірності вищевказаної поширеної негативної та недостовірної інформації. Навпаки, про недостовірність вказаної інформації свідчить, зокрема, наступне: - під час візиту оперативників до офісу КК «Київавтодор» десятки пачок готівки не були знайдені, про що свідчать протокол обшуку від 22 березня 2017 року, новини на офіційному сайті КК «Київавтодор», новинних сайтах «Цензор», «УНН» «Наш Киев», сторінці Facebook «Комунальна корпорація Київавтодор»; - замовником робіт з реконструкції Шулявського шляхопроводу була Комунальна корпорація «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», а генпідрядником було ТОВ «ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС», тоді як він під час роботи в КК «Київавтодор» не мав жодного відношення до зазначених юридичних осіб та будівництва шулявського шляхопроводу; - твердження про те, що сума збитків сягнула за 2016 рік майже 300 мільйонів гривень, не відповідає дійсності, що підтверджується актом ревізії Державної аудиторської служби України №06-21/80 від 28 грудня 2016 року фінансової господарської діяльності КК «Київавтодор» за період з 01 січня 2014 року по 31 серпня 2016 року та окремих питань фінансово-господарської діяльності за період з 01 вересня 2016 року по 30 листопада 2016 року та актом ревізії Державної аудиторської служби України №06-21/1 від 15 січня 2020 року окремих питань фінансово-господарської діяльності комунальної корпорації «Київавтодор» за період з 01 січня 2017 року по 30 вересня 2019 року. Зазначена інформація повинна була бути перевірена відповідачем до випуску сюжету, а отже, спірний відеосюжет вийшов з наміром завдати шкоди діловій репутації позивача. Оспорювана інформація виходить за межі права на свободу вираження поглядів та допустимої критики, є надмірними навіть, якщо висловлені щодо публічних осіб. Виокремлені репліки із сказаного в сюжеті програми «ІНФОРМАЦІЯ_6» на телеканалі «1+1» мають фактологічний характер, викладені у формі твердження, а не оціночного судження, та дійсність яких телеканалом «1+1» не підтверджена. При цьому, як станом на момент виходу спірного відеосюжету, так і на момент подання позову до суду, він не є підозрюваним або обвинуваченим в жодному кримінальному провадженні. Також, він є публічною особою та станом на дату подачі позову обіймав посаду заступника голови Київської міської державної адміністрації, а тому вищезазначена недостовірна інформація завдає значної шкоди його діловій репутації. Поширенням такої інформації відповідач створює його негативну соціальну оцінку в очах суспільства, міжнародної спільноти. Те, що поширення інформації здійснено Телеканалом «Телерадіокомпанія «1+1», який є одним з найрейтинговіших телеканалів, завдає неабияку шкоду, адже до сюжетів, сказаних в ефірі програми «ІНФОРМАЦІЯ_6», люди традиційно ставляться з довірою, аргументи сюжетів в очах пересічного українця виглядають неспростовними аксіомами. Станом на 22 квітня 2021 року вказаний сюжет, розміщений на Youtube каналі програми «ІНФОРМАЦІЯ_6», переглянули більше 2,6 тис. разів. Сюжет, розміщений у соціальній мережі «Facebook» на сторінці програми «ІНФОРМАЦІЯ_6», переглянули більше 34 тис. разів. Згідно з інформацією, розміщеною на сайті індустріального телевізійного комітету - фахового об`єднання провідних телеканалів та медійних агенцій (ІНФОРМАЦІЯ_10), телеканал «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» станом на момент виходу спірного відеосюжету посідало друге місце серед найрейтинговіших телеканалів України. Таким чином, поширення відповідачем неправдивої інформації про нього вплинуло на широке коло людей, у яких склалося негативне уявлення про нього, як недобросовісного, нечесного, брехливого, який ніби у власних інтересах використовує власне посадове становище.

Із урахуванням наведеного, позивач ОСОБА_1 просив:

визнати недостовірною та такою, що порушує його честь, гідність, ділову репутацію вищезазначену інформацію (наведені вище дев`ять фраз), поширену в ефірі Телеканалу « Телерадіокомпанія «1+1 » у програмі «ІНФОРМАЦІЯ_6» ІНФОРМАЦІЯ_5, яка вийшла в ефір на телевізійному каналі «Телерадіокомпанія «СТУДІЯ 1+1» о 23 год. 15 хв. (хронометраж запису 18:34 - 27:47), відеозапис якого розміщено на офіційному сайті телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» за відповідною адресою в мережі Інтернет, на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47), на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4» та на Facebook сторінці телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1»;

зобов`язати відповідача:

- спростувати таку недостовірну інформацію у спосіб, ідентичний способу її поширення, не пізніше семи днів з дня набрання рішенням суду законної сили, у ефірі Телеканалу «Телерадіокомпанія «1+1» у програмі «ІНФОРМАЦІЯ_6» шляхом зачитування резолютивної частини тексту рішення суду, постановленого за результатами розгляду цієї позовної заяви;

- видалити оспорюваний відеосюжет із вищевказаних адрес її поширення на офіційному сайті телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1», на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6», на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» та на Facebook сторінці телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6», а також розмістити за цими адресами відеозапис оприлюднення диктором ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» резолютивної частини тексту рішення суду, ухваленого за результатами розгляду цієї позовної заяви в програмі «ІНФОРМАЦІЯ_6».

Стягнути з ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» на його користь 100 000,00 грн. моральної шкоди.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 17 серпня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. Посилається на порушення норм матеріального та процесуального права. Поширена у сюжеті програми інформація, яка міститься на офіційному сайті телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47), на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47), на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4», та яку просив спростувати ОСОБА_1 містить недостовірні та неправдиві відомості, поширені у формі фактичних тверджень, вказують на позивача та безпідставно ототожнюють його з корупцією. Враховуючи статус та потенційний негативний вплив таких сюжетів на ділову репутацію позивача, подібні голослівні твердження, що не базуються на жодних доказах, є неприпустимими та протиправними. У поширеній телеканалом «1+1» інформації у сюжеті програми «ІНФОРМАЦІЯ_6» від ІНФОРМАЦІЯ_5, не вказано жодних доказів на підтвердження достовірності вищевказаної поширеної негативної та недостовірної інформації, апелянт вважає, що не існує жодних доказів, які б підтверджували поширену в сюжеті інформацію. В ході розгляду цієї справи в суді першої інстанції відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження достовірності оприлюдненої інформації у вказаному сюжеті. Звертає увагу, що під час візиту оперативників до офісу КК «Київавтодор» десятки пачок готівки не були знайдені, про що свідчать протокол обшуку від 22.03.2017 року, новини на офіційному сайті КК «Київавтодор», новинних сайтах «Цензор», «УНН» «Наш Киев», сторінці Facebook «Комунальна корпорація Київавтодор». Замовником робіт з реконструкції Шулявського шляхопроводу була Комунальна корпорація «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», а генпідрядником було ТОВ «ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС». Позивач під час роботи в КК «Київавтодор», не мав жодного відношення до зазначених юридичних осіб та будівництва шулявського шляхопроводу. Твердження, що сума збитків сягнули за 2016 рік майже 300 мільйонів гривень, не відповідає дійсності, що підтверджується актом ревізії фінансової господарської діяльності КК «Київавтодор» за період з 01.01.2014 по 31.08.2016 та окремих питань фінансово-господарської діяльності за період з 01.09.2016 року по 30.11.2016 року Державної аудиторської служби України №06-21/80 від 28.12.2016 року та актом ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності комунальної корпорації «Київавтодор» за період з 01.01.2017 по 30.09.2019 року Державної аудиторської служби України від 15.01.2020 року №06-21/1. Зазначена інформація повинна була бути перевірена ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» до випуску сюжету, так і судом першої інстанції під час розгляду справи, але зробленого цього не було. Є очевидним той факт, що спірний відеосюжет вийшов з наміром завдати шкоди діловій репутації позивача. Вищенаведена інформація, яка підлягає спростуванню, виходять за межі права на свободу вираження поглядів та допустимої критики, є надмірними навіть, якщо висловлені щодо публічних осіб. Виокремленні репліки із сказаного в сюжеті мають фактологічний характер, викладені у формі твердження, а не оціночного судження, та дійсність яких телеканалом «1+1» не підтверджена. На час виходу відеосюжету, так і на час розгляду справи судом позивач не був підозрюваним або обвинуваченим в жодному кримінальному провадженні. Суд не надав належної оцінки тому, що поширенням вказаної вище інформації відповідач створює негативну соціальну оцінку позивача в очах суспільства, міжнародної спільноти. Поширення інформації здійснено Телеканалом «Телерадіокомпанія «1+1», який є одним з найрейтинговіших телеканалів і це завдає неабияку шкоду позивачу. З огляду на «обов`язки та відповідальність», притаманні здійсненню свободи вираження поглядів, гарантія, надана статтею 10 журналістам у зв`язку з висвітленням питань, що становлять загальний інтерес, регулюється за умови, що вони діють сумлінно, з метою надання точної та достовірної інформації відповідно до журналістської етики (див., серед інших органів влади, Бладет Тромсе і Стенсаас, § 65, процитований вище). Навіть якщо твердження є оціночним судженням, пропорційність втручання може залежати від того, чи існує достатня фактична основа для цього твердження, оскільки навіть оціночне судження без будь-якої фактичної підстави для його підтвердження може бути надмірним (див. De Haes and Gijsels , згадане вище, § 47; Єрусалим проти Австрії, № 26958/95, § 43, ECHR 2001-II, та Карпетас проти Греції, № 6086/10, § 78, 30 жовтня 2012 p.). У постанові від 07.12.2021р. у справі №905/902/20 Велика Палата Верховного Суду зазначено, що праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію, а також інформацію, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 . Апелянт також вважає, що суд безпідставно стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» витрати на професійну правничу допомогу, оскільки відповідач не подав попереднього розрахунку суми судових витрат разом з відзивом на позов.

В апеляційній інстанції представник ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу та просить її задовольнити.

В судове засідання представник ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» повторно не з`явився, повідомлений про місце і час розгляду справи, а тому судова колегія дійшла висновку про можливість слухання справи у його відсутність. Представник ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» подав відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просить рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Вислухавши пояснення представника ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_5 в ефірі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» у програмі «ІНФОРМАЦІЯ_6», яка вийшла в ефір на телевізійному каналі «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» о 23 год. 15 хв. (хронометраж запису 18:34 - 27:47), було здійснено трансляцію відеосюжету, який має назву « ІНФОРМАЦІЯ_4» автор якого невідомий.

Сюжет супроводжується голосовим коментарем та містить, зокрема, ряд наступних тверджень:

Фраза 1. «За все, що коїться із дорогами Києва, а це і ремонти, і їх відсутність, і багатомільйонні крадіжки, за все це кияни і гості столиці мають казати «спасибі» ось цій людині. Знайомтесь, ОСОБА_1 , багаторічний керівник Київавтодору, скромний чиновник із мільйонами в декларації, фігурант багатьох корупційних скандалів...».

Фраза 2. «Завітавши до офісу Київавтодору, оперативники знайшли десятки пачок готівки...».

Фраза 3. «Втім шлейф карних справ, що тягнуться за ним, чомусь не заважає дорожнику ОСОБА_1 йти вверх по кар`єрній драбині. Цього року він став заступником голови КМДА, куратором всіх транспортних питань, і ось наприклад, як він курує...».

Фраза 4. «... Це ж розумієте, така корупційна структура - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , голова департаменту, комунальні підприємства, які в підпорядкуванні Київавтодора, через які розкрадаються роками кошти…».

Фраза 5. «Про розкрадання коштів структурами пана ОСОБА_1 відомо не перший рік. У 2017 році співробітники Служби безпеки виявили - чиновники Київавтодору привласнювали кошти державних та міських бюджетів...».

Фраза 6. «Під час тендерів, закуповували матеріали та роботи за значно завищеною ціною. Потім, гроші перераховували на фіктивні фірми, переводили у готівку та привласнювали організатори оборудки...».

Фраза 7. «Сума збитків лише у 2016 сягнула майже 300 мільйонів гривень. Правоохоронці тоді провели обшуки в офісах Київавтодору, знайшли майже 4 мільйони необлікованих гривень. Втім чиновник і тоді вийшов, точніше виїхав сухим із води. Завдяки дружбі і покровительству, пояснює київський депутат...».

Фраза 8. «Йому добре відомі деякі кулуарні таємниці міської влади. Тож як експерт, він стверджує, найбільшим майданчиком для розкрадання коштів ексголови Київавтодору став всім відомий Шулявський шляхопровід...».

Фраза 9. «1,5 мільярда гривень вже вкрали. Тому просто, якщо б не крали, то міст навіть вже цей, давно був би побудований. Не побудований, тому що просто тупо розкрадають...».

Відеозапис вказаного сюжету програми було розміщено на офіційному сайті Телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47) за адресою в мережі Інтернет: ІНФОРМАЦІЯ_7, на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47): ІНФОРМАЦІЯ_8, на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4»: ІНФОРМАЦІЯ_1 та на Facebook сторінці телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» за адресою в мережі Інтернет: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_1 порушив в судовому порядку питання про визнання недостовірноюта такою, що порушує його честь, гідність, ділову репутацію вищезазначену інформацію, зобов`язання відповідача спростувати таку недостовірну інформацію у спосіб, ідентичний способу її поширення, видалити оспорюваний відео сюжет, а також відшкодування завданої моральної шкоди. Посилався на те, що вищезазначені фрази містять інформацію, яка є недостовірною, завдає значної шкоди його діловій репутації, оскільки на час її поширення він був публічною особою, обіймаючи посаду заступника голови Київської міської державної адміністрації. Поширенням такої інформації відповідач створює негативну соціальну оцінку позивача в очах суспільства та міжнародної спільноти.

Суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 200 ЦК України та ст. 1 Закону України «Про інформацію» інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Згідно з ч. 1 ст. 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати.

Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що честь та гідність визнаються найвищими соціальними цінностями та їх порушення, внаслідок поширення про особу недостовірної інформації, надають особі прав вимагати в судовому порядку спростування цієї інформації та визнання її недостовірною (ст.32 Конституції України, 277 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, які містяться у п. 15 постанови «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

При цьому, під час вирішення вимог про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування інформації слід враховувати хто поширював інформацію та за яких обставин мало місце поширення інформації.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при поширенні недостовірної інформації стосовно приватного життя публічних осіб вирішення справ про захист їх гідності, честі чи ділової репутації має свої особливості. Суди повинні враховувати положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів ради Європи, а також рекомендації, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканність приватного життя.

Зокрема, у названій Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі).

В п. 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Інститут економічних реформ проти України» від 04 липня 2016 року встановлено, що за умови дотримання вимог, передбачених у частині 2 статті 10 Конвенції, свобода вираження поглядів стосується не лише інформації чи ідей, які сприймаються прихильно чи байдуже або не вважаються образливими, але і тих, які ображають, шокують чи тривожать.

Згідно зі ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

ЄСПЛ у низці своїх рішень відзначив спеціальну роль преси у суспільстві та вказав, що завданням преси є передавати у спосіб, сумісний із її обов`язками та відповідальністю, інформацію та ідеї з усіх питань суспільного інтересу, включно з тими, що стосуються правосуддя.

Преса відіграє істотну роль у демократичному суспільстві, й хоча вона не може переступати певні межі, зокрема, щодо репутації, прав інших осіб і необхідності запобігання розголошенню конфіденційної інформації, тим не менш, її обов`язком є передавати у спосіб, сумісний із її обов`язками та відповідальністю, інформацію та ідеї з усіх питань суспільного інтересу, включно з тими, що стосуються правосуддя. Не тільки на неї покладається завдання передавати таку інформацію та ідеї; громадськість також має право їх отримувати. Стаття 10 захищає не лише суть висвітлених ідей та інформації, але також і форму, в якій вони надаються. Журналістська свобода також включає можливість перебільшень або навіть провокацій (GAZETA UKRAINA-TSENTR v. UKRAINE, № 16695/04, § 46, ЄСПЛ, 15 липня 2010 року).

Висвітлення журналістами інформації щодо можливого розкрадання бюджетних коштів має значний суспільний інтерес.

Пункт 2 статті 10 Конвенції майже не надає можливостей для обмеження свободи вираження поглядів, коли йдеться про виступи політиків або про питання, які становлять суспільний інтерес. Крім того, межа допустимої критики щодо такої публічної особи, як політик є ширшою, ніж щодо приватної особи. На відміну від останнього, перший неминуче та свідомо йде на те, щоб усі його слова та вчинки були об`єктом пильної уваги з боку журналістів та широкого загалу, тому має виявляти більшу толерантність (GAZETA UKRAINA-TSENTR v. UKRAINE, № 16695/04, § 46, ЄСПЛ, 15 липня 2010 року).

Слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна (LINGENS v. AUSTRIA, № 9815/82, § 46, ЄСПЛ, 08 липня 1986 року).

Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацією фактів. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів.

Як вбачається з матеріалів справи, інформація, поширена у сюжеті програми, яка міститься на офіційному сайті телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47), на Youtube каналі телепередачі «ІНФОРМАЦІЯ_6» телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (хронометраж запису 18:34 - 27:47), на Youtube каналі телеканалу «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4», та яку просив спростувати ОСОБА_1 , а саме, «За все, що коїться із дорогами Києва, а це і ремонти, і їх відсутність, і багатомільйонні крадіжки, за все це кияни і гості столиці мають казати «спасибі» ось цій людині. Знайомтесь, ОСОБА_1 , багаторічний керівник Київавтодору, скромний чиновник із мільйонами в декларації, фігурант багатьох корупційних скандалів...», «Завітавши до офісу Київавтодору, оперативники знайшли десятки пачок готівки...», «Втім шлейф карних справ, що тягнуться за ним, чомусь не заважає дорожнику ОСОБА_1 йти вверх по кар`єрній драбині. Цього року він став заступником голови КМДА, куратором всіх транспортних питань, і ось наприклад, як він курує...», «... Це ж розумієте, така корупційна структура - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , голова департаменту, комунальні підприємства, які в підпорядкуванні Київавтодора, через які розкрадаються роками кошти…», «Про розкрадання коштів структурами пана ОСОБА_1 відомо не перший рік. У 2017 році співробітники Служби безпеки виявили - чиновники Київавтодору привласнювали кошти державних та міських бюджетів...», «Під час тендерів, закуповували матеріали та роботи за значно завищеною ціною. Потім, гроші перераховували на фіктивні фірми, переводили у готівку та привласнювали організатори оборудки...», «Сума збитків лише у 2016 сягнула майже 300 мільйонів гривень. Правоохоронці тоді провели обшуки в офісах Київавтодору, знайшли майже 4 мільйони необлікованих гривень. Втім чиновник і тоді вийшов, точніше виїхав сухим із води. Завдяки дружбі і покровительству, пояснює київський депутат...», «Йому добре відомі деякі кулуарні таємниці міської влади. Тож як експерт, він стверджує, найбільшим майданчиком для розкрадання коштів ексголови Київавтодору став всім відомий Шулявський шляхопровід...», «1,5 мільярда гривень вже вкрали. Тому просто, якщо б не крали, то міст навіть вже цей, давно був би побудований. Не побудований, тому що просто тупо розкрадають...», є результатом журналістського розслідування.

Оцінка змісту розміщеної інформації, її характеру в контексті, використання автором певних мовно-стилістичних заходів, вказує на те, що вона є не фактичними судженнями автора про факти протиправної діяльності позивача, а є результатом аналізу інформації, отриманої внаслідок такого розслідування з різних джерел, та містить оцінку діяльності позивача як посадової особи та підприємства, яке він очолював, а також інших посадових та пов`язаних із підприємством осіб.

Назва відеосюжету «ІНФОРМАЦІЯ_4» виражена у формі запитання та не містить звинувачення позивача у скоєнні кримінального правопорушення, тобто не є фактичним твердженням.

Суд першої інстанції обґрунтовано врахував, що фраза 1. «За все, що коїться із дорогами Києва, а це і ремонти, і їх відсутність, і багатомільйонні крадіжки, за все це кияни і гості столиці мають казати «спасибі» ось цій людині. Знайомтесь, ОСОБА_1 , багаторічний керівник Київавтодору, скромний чиновник із мільйонами в декларації, фігурант багатьох корупційних скандалів...» становить критику результатів роботи позивача як місцевого чиновника, який багато років очолював профільні у галузі дорожнього будівництва державні (комунальні) підприємства, а згодом став заступником мера міста Києва. Критика обумовлена тим, що в очолюваному позивачем КК «Київавтодор» неодноразово проходили слідчі дії, обшуки, відкрито кримінальні справи, пов`язані з корупцією. При цьому наведена інформація не містить твердження, що особисто позивач вчинив будь-який конкретний злочин. Друге речення наведеної фрази містить у собі інформацію про те, що ОСОБА_1 є керівником КК «Київатодор» та має великі (мільйонні) статки, що є достовірною інформацією. Поширення даної інформації було пов`язане із фактами корупції, виявленими в КК «Київавтодор» вцілому, про що йде мова далі у сюжеті.

У фразі 2. «Завітавши до офісу Київавтодору, оперативники знайшли десятки пачок готівки...» відсутнє звинувачення позивача у вчиненні злочину.

Інформація, викладена у фразі 3. «Втім шлейф карних справ, що тягнуться за ним, чомусь не заважає дорожнику ОСОБА_1 йти вверх по кар`єрній драбині. Цього року він став заступником голови КМДА, куратором всіх транспортних питань, і ось наприклад, як він курує...» є оціночним судженням, вираженим в іронічній формі з використанням метафори, та не містить жодного обвинувачення чи констатацію факту вчинення злочину позивачем.

Інформація, викладена у фразі 4 та 5 «... Це ж розумієте, така корупційна структура - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , голова департаменту, комунальні підприємства, які в підпорядкуванні Київавтодора, через які розкрадаються роками кошти…», «Про розкрадання коштів структурами пана ОСОБА_1 відомо не перший рік. У 2017 році співробітники Служби безпеки виявили - чиновники Київавтодору привласнювали кошти державних та міських бюджетів...» також не містить тверджень про вчинення кримінального правопорушення саме позивачем. У цій частині сюжету мова йде про наявність корупції в Київавтодорі та пов`язаних з ним підприємствах, що підтверджено офіційним повідомленням СБУ у соціальній мережі Facebook, яке було продемонстровано в сюжеті.

В ході судового розгляду встановлено, що наведена частина оскаржуваної інформації була поширена депутатом Київської міської ради ОСОБА_3 , а також висвітлена державним органом досудового розслідування.

Інформація, викладена у фразі 6 «Під час тендерів, закуповували матеріали та роботи за значно завищеною ціною. Потім гроші перераховували на фіктивні фірми, переводили у готівку та привласнювали організатори оборудки...» є безособовою та не є фактичним твердженням стосовно позивача.

З огляду на стилістичні засоби, відомості, викладені у фразі 7, 8 і 9 «Сума збитків лише у 2016 сягнула майже 300 мільйонів гривень. Правоохоронці тоді провели обшуки в офісах Київавтодору, знайшли майже 4 мільйони необлікованих гривень. Втім чиновник і тоді вийшов, точніше виїхав сухим із води. Завдяки дружбі і покровительству, пояснює київський депутат...», «Йому добре відомі деякі кулуарні таємниці міської влади. Тож як експерт, він стверджує, найбільшим майданчиком для розкрадання коштів ексголови Київавтодору став всім відомий Шулявський шляхопровід...», «1,5 мільярда гривень вже вкрали. Тому просто, якщо б не крали, то міст навіть вже цей, давно був би побудований. Не побудований, тому що просто тупо розкрадають...» є оціночними судженнями та не вказують на вчинення позивачем конкретних неправомірних дій. При цьому, факт проведення обшуків в КК «Київавтодор» підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими доказами, що були надані обома сторонами. Крім того, вказана інформація була поширена депутатом Київської міської ради ОСОБА_3 , що згідно п. «б» ч.1 ст.67 Закону України «Про телебачення та радіомовлення» виключає можливість притягнення відповідача до відповідальності.

При підготовці оспорюваного сюжету відповідач посилався на інформацію, отриману від органу державної влади - Служби безпеки України, яка також була і подальшому неодноразово продубльована численними ЗМІ.

Тобто, зі змісту оспорюваної інформації вбачається, що вона є відображенням зібраної журналістом інформації, що стосується діяльності ОСОБА_1 та інших посадових осіб КК «Київавтодор» і пов`язаних з ним підприємств, які були предметом розслідування в рамках кримінальних проваджень та відображенням аналізу такої інформації. Вказана інформація була заснована в тому числі на свідченнях депутата Київської міськради П. Антоненка, на інформації, розміщенійна офіційній сторінці Служби безпеки України у соціальній мережі Facebook та в подальшому була неодноразово поширена різними засобами масової інформації, у тому числі шляхом її розміщення на відповідних інтернет-ресурсах, зокрема, на новинних сайтах. Крім того, ОСОБА_1 є публічною особою, а тому, може піддаватися критиці з боку інших осіб, значно ширшій, ніж окремої пересічної особи.

Наявні у матеріалах справи докази не вказують на те, що поширення ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» оспорюваної інформації було направлене на приниження честі, гідності та ділової репутації позивача ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов законного і обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції по суті вирішення позовних вимог.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи представника ОСОБА_1 про те, що поширена інформація не має ознак оціночного судження та порушує права останнього на ділову репутацію.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції і в частині вирішення питання про розподіл судових витрат, стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

Відповідно до ст. 133 ЦПК Україна правнича допомога є складовою судових витрат. Частинами 2-4 ст. 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Отже, розмір витрат на правничу допомогу визначається судом, виходячи з умов договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, проте, вказаний розмір може бути зменшений за клопотанням іншої сторони у разі, якщо такі витрати є неспівмірними із складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних, обсягом наданих послуг та ціною позову та (або) значенням справи для сторони.

При цьому витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 ЦПК України).

Представник відповідача адвокат Здоровець С.В. порушив питання про відшкодування витрат на правничу допомогу та просив стягнути з позивача на користь ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн. Надання правничої допомоги ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» підтверджується матеріалами справи. А тому суд першої інстанції, врахувавши принцип співмірності та реальності витрат на правничу допомогу, обсяг фактично наданих послуг і результатів розгляду справи, дійшов законного і обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

Колегія суддів не вбачає порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при вирішенні даного спору. А тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката Клімушева Євгенія Володимировича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , залишити без задоволення, а рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 серпня 2023 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 грудня 2023 року.

Суддя-доповідач Шебуєва В.А.

Судді Мельник Я.С.

Крижанівська Г.В.