Справа № 953/417/23
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2023 року м.Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,
розглянувши в судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ВСТАНОВИВ:
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , відповідно до якого просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований 10.10.2018 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №5051; після розірвання шлюбу просить відновити дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_3 та покласти на відповідача судові витрати.
В обгрунтування позову позивачка посилається на те, що вона з відповідачем перебуває у шлюбі, зареєстрованому 10.10.2018, від якого сторони мають дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .Вказує, що сімейне життя у неї з відповідачем не склалося у зв`язку з відсутністю взаєморозуміння між ними, різними поглядами на життя, що призвело до втрати почуттів кохання та поваги. Шлюбно-сімейні відносини подружжя припинені з березня 2022 року, на даний час позивачка та відповідач не мають єдиного сімейного бюджету, не ведуть спільного господарства, один про одного не піклуються. Фактично сім`я розпалася, кожен із подружжя живе своїм життям. За таких обставин, позивачка вважає, що подальше спільне життя сторін неможливе, зберігати шлюб немає сенсу, оскільки він став носити формальний характер.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 17.01.2023 справу передано для розгляду головуючому судді Садовському К.С.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 26.01.2023 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 12.04.2023 визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: звільнення з посади, Відповідно до п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду винятково у разі, коли суддя у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи (рішення Вищої ради правосуддя №325/0/15-23 від 11.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_6 з посади судді Київського районного суду м.Харкова у відставку»).
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 17.04.2023 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - прийнято до провадження судді Київського районного суду м. Харкова Лисиченко С.М., призначено судове засідання.
Позивачка у судове засідання, яке призначене на 03.07.2023, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспнденція, яка повернута оператором поштового зв`язку у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. Заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано.
Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних в справі доказів.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 10.10.2018, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , укладено шлюб, зареєстрований 10 жовтня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актиів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №5051. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_8 , дружини ОСОБА_8 .
Від шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зазначений факт підтверджується: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 06.04.2019, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актиів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1625, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 10.10.2020, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актиів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №2921, ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , його батьками зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з частиною 1 статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).
Згідно з статтею 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до статті 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.
Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.
Судом встановлено, оскільки не спростовано відповідачем, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивача, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, суду не надано.
Враховуючи зазначене, та те, що відповідачем відзиву на позов не надано, суд розглядає справу на підставі наявних в матеріалах справи доказах, приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивачки і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, суд відновляє позивачці ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Керуючись статтями 12, 13, 141, 263-265 ЦПК України, статтями 24, 56, 110, 112, 113 СК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 10 жовтня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актиів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №5051.
Після розірвання шлюбу відновити позивачці ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.
протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 .

Повний текст судового рішення складено 03 липня 2023 року.

Суддя С.М. Лисиченко