УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Верещінська І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом.

Дослідивши матеріали позову, вбачається, що останній слід направити за підсудністю до Херсонського міського суду Херсонської області, виходячи з наступного.

Порядок розірвання шлюбу, укладеного між громадянином України та іноземцем, має ряд особливостей. Основним у цьому питанні є визначення закону, відповідно до якого буде проводитися розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно з ч. 1ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Таким чином, якщо подружжя є громадянами різних держав, спільно проживали на території України, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу провадиться за законодавством України. Особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є (ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до ст. 110 СК України розірвання шлюбу можливе за заявою одного з подружжя.

Як вбачається з позовної заяви та долучених до неї документів, позов пред`явлений до відповідача ОСОБА_2 , місце реєстрації якого АДРЕСА_1 .

З матеріалів позовної заяви вбачається, що шлюб зареєстрований 18 травня 2018 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Згідно ч.ч. 9, 10 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання чи перебування якого невідоме, предявляються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання чи перебування чи постійного його зайняття (роботи). Позови до відповідача, який немає в Україні місця проживання чи перебування, можуть предявлятись за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Судом з метою визначення підсудності, здійснено запит до Державної міграційної служби України, щодо визначення місця реєстрації відповідача та позивача.

Так, відповідно до отриманих відомостей відповідач місця реєстрації в Україні не має, місце проживання позивача ОСОБА_1 , зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , що відповідає адресі проживання, зазначеній позивачем в позовній заяві, та штампу в паспорті про реєстрацію позивача за вказаною адресою. Будь яких відомостей про те, що позивач є внутрішньо переміщеною особою суду не надано. Отже, за відсутності надання суду іншої інформації, місце проживання подружжя та знаходження майна відповідача має бути вказана позивачем в позовній заяві адреса свого проживання.

Суд констатує, що відповідач у справі не має зареєстрованого місця проживання в Солом`янському районі м. Києва.

Таким чином, за результатами отриманої судом інформації та у відповідності до ст.ст 27, 28 ЦПК України немає підстав для розгляду даної справи Солом`янським районним судом м. Києва.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища рада правосуддя рішенням від 30.05.2023 № 566/0/15-23 змінила територіальну підсудність судових справ Голопристанський районний суд Херсонської області на Херсонський міський суд Херсонської області .

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що зареєстрованим та фактичним місцем проживання позивача є: АДРЕСА_2 , що територіально не відноситься до території Солом`янського району м. Києва, тому справу необхідно передати за підсудністю Херсонський міський суд Херсонської області.

Керуючись ст.ст. 27, 30, 31 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Херсонський міський суд Херсонської області (вул. Маяковського, 6/29, м. Херсон).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя І.В. Верещінська