Справа № 712/9064/22
Провадження № 2/712/638/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі

головуючого судді- Пироженко В.Д.

при секретарі - Туз Н.В.

за участі позивача ОСОБА_1

за участі представника позивача адвоката Гарбазей Д.О.

за участі представника відповідача адвоката Моцайко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чркасиенергозбут» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до суду з позовом до відповідача ТОВ «Черкасиенергозбут (м. Черкаси, вул. Благовісна, 166) про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з 28 грудня 2018 року її було прийнято на посаду начальника відділу персоналу ТОВ «Черкасиенергозбут».

Рішенням установчих зборів членів профспілкової організації ТОВ «Черкасиенергозбут», її обрано до складу контрольно-ревізійної комісії Первинної профспілкової організації ТОВ «Черкасиенергозбут». Рішенням контрольно-ревізійної комісії від 01.02.2019 та в подальшому від 19.08.2020 року її обрано головою контрольно-ревізійної комісії.

22.09.2022 року відбулися збори профспілкової організації на яких було ініційоване питання висловлення недовіри членам контрольно-ревізійної комісії з їх переобранням. Нею було повідомлено про ряд зловживань, які мали місце в діяльності профкому. Крім того, в ході попереднього вивчення фінансових докуменів ППО ТОВ «Черкасиенергозбут» нею були виявлені зловживаня керівництва ППО та втручання керівництва Товариства у фінансову діяльність профспілки. Про дані факти вона повідомила керівництво профспілки та директора товариства. Окрім того, нею неодноразово на засіданнях координаційного штабу, повідомлялось про непрозорість вирішення питання надання благодійної допомоги.

Враховуючи непоодинокі випадки порушення головним бухгалтером товариства ОСОБА_2 вимог чинного законодавства, між нею та бухгалтером 27.09.2022 року виникли протиріччя, які в кінцевому випадку призвели до висловлення на адресу одна одній ряду слів, які головним бухгалтером були витрактовані як порушення ділової етики правил внутрішнього трудового розпорядку.

Про вказані події головним бухгалтером товариства на ім`я директора була написана доповідна записка. За її результатами нею була подана пояснювальна записка. Також було переглянуто відеозапис з камер спостереження в коридорі товариства та зафіксовано вжиті нею висловлювання. Висловлювання головного бухгалтера у її бік продемонстровано комісії не було.

07.10.2022 року наказом директора ТОВ «Черкасиенергозбут» № 324/п/кз, зі змінами, внесеними наказом № 325/п/кз від 07.10.22 року, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності - оголошено догану за порушення п/п 3.1.6, 7.1.1., 7.1.3, 7.1.7 Правил внутрішнього трудового розпорядку та п/п 7.1.4 , 7.1.5 Типової інструкції начальника відділу персоналу.

В той же час, відповідно до п/п 3.1.6 Правил внутрішнього трудового розпорядку, працівник зобов`язаний дотримуватися загальноприйнятих правил ділового етикету у взаємовідносинах з іншими працівниками та споживачами. Така ж вимога передбачена і п/п 7.1.7 Правил.

В товаристві відсутні правила ділового етикету. Такий кодекс перебуває лише у розробці і не затверджений конференцією трудового колективу товариства. Відтак, встановлення роботодавцем порушення працівником правил ділового етикету без визначення та формулювання цих правил у відповідному нормативному документі, без ознайомлення працівника з такими правилами, може мати свавільний характер і застосовуватися в залежності від відносин з працівником.

Враховучи, що відповідач в особі директора товариства має до неї неприязнене відношення, пов`язане з постійними виявленнями та оприлюдненнями фактів порушення працівниками товариства чинного законодавства за відсутності належного реагування з боку керівництва товариства, останнім вживаються заходи щодо впливу на неї, в тому числі і притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до п/п 7.1.1. Правил трудова дисципліна це належне виконання працівником трудових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією, розпорядчими та іншими нормативними документами товариства. В наказі не міститься вказівок, в чому саме полягало нею порушення данного пункту, який факт чи обставина про це свідчить.

Пунктом 7.1.3 Правил є ідентичним за змістом п.7.1.5 Типової інструкції здійснення парцівником діяльності на посаді начальника відділу персоналу ТПІ-53 і зводиться до вимог дотримання цих Правил та коллективного договору.

Пунктом 7.1.4 посадової інструкції передбачена персональна відповідальність керівника за надання недостовірної інформації, яка надається особисто.

Проте, нею жодної недостовірної інформації товариству не надавалось. В пояснювальній записці нею вказано, що ніяких лайливих слів на адресу головного бухгалтера вона не говорила. Висловлене нею слово в загальному контексті значило надання оціночної характеристики настанню самих негативних наслідків для ОСОБА_3 за порушення нею чинного законодавства. Саме це слово найбільш яскраво виражало крайній ступінь негативу, що буде мати місце через вчинені нею порушення. Вказане слово використовується в літературі, кінематографії і є прийнятною формою вираження ступенів як крайнього негативу, так і крайнього захоплення.

Відтак, підстави для притянення її до дисциплінарної відповідальності, наведені у наказі не відповідають дійсності, а сам наказ про накладення на неї дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема, в ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення нею трудового законодавства.

Вважає, що роботодавцем також порушено вимоги ст. 149 КЗпП України, постільки нею пояснень щодо побаченого на відеозаписі, свого ставлення до події, не надавалися.

Враховуючи, що вона є головою ревізійної комісії профспікового комітету, тому для притягнення її до дисциплінарної відповідальності необхідна була згода профспілкового комітету ТОВ «Черкасиенергозбут», чим порушено вимоги ст. 252 ч.2 КЗпП України. Такої згоди профспілковий комітет не надавав.

Всі ці протиправні дії відповідача завдали їй моральної шкоди, яку вона оцінює в 10 000 гривень.

Просила визнати незаконним та скасувати наказ № 324/п/кз від 07.10.2022 року та наказ № 325/п/кз від 07.10.2022 року «Про внесення змін до наказу від 07.10.2022 року № 324/п/кз «Про дисциплінарне стягнення на Лілію Завріну», стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 10 000 гривень та судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на професійну правову допомогу.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.11.2022 відкрито спрощене позовне провадження за вказаним позовом.

Відповідачем ТОВ «Черкасиенергозбут» направлено до суду відзив на позовну заяву, в якій відповідач заперечував проти позовних вимог позивачки. Зазначено, що 27.09.2022 року директор товариства отримав доповідну записку від головного бухгалтера ОСОБА_2 в якій було зазначено, що начальник відділу персоналу ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_2 з особистою погрозою, використавши нецензурну лексику, що підтверджується відеозаписом з камер спостереження розміщених у товаристві. ОСОБА_1 було запропоновано надати пояснення щодо вчиненого проступку, чим скористалася ОСОБА_1 та надала пояснення. За результатами доповідної записки від 27.09.2022 року та пояснювальної записки було переглянуто відеозапис, де і було зафіксовано інцидент.

07.10.2022 року ТОВ «Черкасиенергозбут» було видано наказ яким ОСОБА_1 приягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Головного бухгалтера ОСОБА_2 було попереджено за недопущення поведінки, постільки остання не була ініціатором конфлікту із ОСОБА_1 . Просили в позові позивачу відмовити.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Гарбазей Д.О. в судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити. До закінчення судових дебатів адвокат зазначив про намір подати докази понесених позивачем витрат на правову допомогу для винесення додаткового рішення в порядку ст.270 ЦПК України.

Представник відповідача ТОВ «Черкасиенергозбут» адвокат Моцайко В. заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши думку учасників процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

28 грудня 2018 року ОСОБА_1 було прийнято на посаду начальнику відділу персоналу ТОВ «Черкасиенергозбут», що підтверджується копією наказу № 16-п/кз від 28.12.2018 року.

07.10.2022 року, наказом директора ТОВ «Черкасиенергозбут» № 324/п/кз «Про дисциплінарне стягнення на Лілію Завріну», зі змінами, внесеними наказом № 325/п/кз від 07.10.22 року, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності - оголошено догану за порушення п/п 3.1.6 пункту № Розділу 3 підпунктів 7.1.1., 7.1.3, 7.1.7 пункту 7 розділу 7 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ТОВ «Черкасиенергозбут» та 7.1.4 7.1.5 Типової інструкції начальника відділу персоналу.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких видів стягнення: догана або звільнення.

Зміст вказаної норми закону вказує на те, що порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру.

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, зокрема: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку).

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання, або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Згідно із роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року № 9 «Про практику розгляду трудових спорів» при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Роботодавець має право вимагати від працівника виконання лише тих трудових обов`язків, які обумовлені між ними і застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності встановленої особи працівника, яка порушила трудові обов`язки, її вини, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. При цьому наявність вини, як однієї з ознак порушення трудової дисципліни, є обов`язковою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків, вина працівника, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Оцінка дисциплінарного проступку повинна проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Підставою для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності про винесеня догани стала доповідна записка головного бухгалтера ТОВ «Черкасиенергозбут» ОСОБА_2 від 27.09.2022 року в якій зазначено, що начальник відділу персоналу ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_2 з особистою погрозою, використавши нецензурну лексику.

Як вбачається з матеріалів справи, після отримання доповідної записки ОСОБА_2 , директором ТОВ «Черкасиенергозбут» було запропоновано ОСОБА_1 надати письмові пояснення, що підтверджується резолюцією директора на доповідній записці від 27.09.2022 року.

27.09.2022 року ОСОБА_1 надала пояснювальну записку на ім`я директора товариства.

За результатами розгляду доповідної записки ОСОБА_2 , пояснювальної записки ОСОБА_1 директором товариства було ухвалоно рішення стосовно перегляду відеозапису, на якому зафіксовано інцидент.

27.09.2022 року, після перегляду відео з камер відеоспостереження було складено акт про порушення правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ «Черкасиенергозбут» та трудової дисципліни.

На підставі встановлених фактів 07.10.2022 року було видано наказ про притянення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Твердження позивача про те, що даний наказ не відповідає вимогам трудового законодавства не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно до наказу № 324/п/кз від 07.10.2022 року «Про дисциплінарне стягнення на Лілію Завріну» зазначено, що нею порушено : 3.1.6 пункту 3 розділу 3 «Основні обов`язки та права працівників» Правил, а саме : недотримання загальноприйнятих правил ділового етикету у взаєминах з іншими працівниками Товариства в робочий час, що суперечить змісту норм корпоративної і ділової етики, підриває імідж товариства; п.7.1.1. пункту розділу 7 «Відповідальність за порушення трудової дисципліни» Правил, а саме : неналежне виконання працівником трудових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією, розпорядчими та іншими нормативними документами товариства; п. 7.1.3 пункту 7 розділу 7 «Відповідальність за порушення трудової дисципліни» Правил, а саме : недотримання працівником вимог чинного в товаристві колективного договору та даних Правил; п. 7.1.7 пункту 7розділу 7 «Відповідальність за порушення трудової дисципліни» Правил, а саме : недотримання працівником загальноприйнятних правил ділового етикету; п.7.1.5 Типової інструкції здійснення працівником ТОВ «Черкасиенергозбут» діяльності на посаді начальника відділу персоналу ТПІ Версія 02, а саме: недотримання Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ТОВ «Черкасиенергозбут» від 25.04.2019 року.

Наказом № 325/п/кз від 07.10.2022 року «Про внесення змін до наказу від 07.10.2022 року № 324/п/кз «Про дисциплінарне стягнення на Лілію Завріну», внесено зміни до п.1 наказу доповнивши його підпунктом 6 наступного змісту : порушення п.7.1.4 Типової інструкції здійснення парцівником ТОВ «Черкасиенергозбут» діяльносі на посаді начальника відділу персоналу, а саме недостовірність інформації, яка надається особисто.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі № 664/2820/15ц, дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків.

Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

В даному випадку питання про достатність доказів для встановлення винної поведінки працівника, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Посилання позивача на те, що в товаристві відсутні правила ділового етикету, а тому встановлення роботодавцем порушення працівником правил ділового етикету без визначення та формулювання цих правил у відповідному нормативному документі, без ознайомлення працівника з такими правилами, може мати свавільний характер, суд вважає безпідставним. Позивачку притягнуто до відповідальності за порушення правил внутрішнього трудового розпорядку, типової посадової інструкції та загальноприйнятих норм правил ділового етикету, у сукупності з вищенаведеними обставинами.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що відповідачем виконані вимоги передбачених чинним законодавством та підстави, які зазначені в наказі встановлюють обставини вчинення дисциплінарного проступку та в чому полягає порушення трудової дисципліни.

Відповідно до ч. 1, 7 ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Згідно із ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

В судовому засіданні позивач зазначила, що висловлене нею слово в загальному контексті значило надання оціночної характеристики настанню самих негативних наслідків для ОСОБА_3 за порушення нею чинного законодавства. Це була цитата з документальної п`єси. Вказане слово використовується в літературі, кінематографії і є прийнятною формою вираження ступенів як крайнього негативу, так і крайнього захоплення.

Водночас, на думку суду, даний вислів є нецензурною лайкою відносно ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 27.09.2022 року вона знаходячись в приміщенні ТОВ «Черкасиенергозбут» почула від ОСОБА_1 , при працівниках підприємства, на свою адресу лайливе слово і прийняла його як погрозу в свою адресу. В зв`язку з цим вона написала доповідну на ім`я директора товариства.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що вона була в своєму кабінеті і почула як ОСОБА_1 нецензурними словами погрожувала ОСОБА_2 ОСОБА_2 перепитала у ОСОБА_1 чи це вона до неї звертається, та їй відповіла, що так. ОСОБА_1 говорила емоційно і голосно.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.01.2023 року по справі була призначена судова лінгвістичну сематико- текстуальну експертиза усного мовлення ОСОБА_1 .

Згідно висновку експерта № 15144 від 24.03.2023 року, проведенного експертом ТОВ «Київський експертно-дослідний центр», у мовленні ОСОБА_1 зафіксованого у відеозаписі, розміщеному на оптичному диску, містяться висловлювання у формі погрози на адресу ОСОБА_2 з уживанням нецензурної лексики, що є порушенням загальноприйнятих правил ділового етикету при взаєминах з коллегами.

Суд не приймає доводи представника позивача про визнання неналежним доказом даного висновку.

Висновок проведений експертом ТОВ «Київський експертно-дослідний центр» Ткачук І.А., яка має вищу філологічну освіту другого рівня за ступенем магістра, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 1.2 «Лінгвістичне дослідження мовлення». Судовий експерт здійснює свою діяльність з певного виду експертної спеціальності на підставі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, виданого Міністерством юстиції України відповідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694. Даний експерт був попереджений про кримінальну відповідальність ухвалою суду про що зазначено на сторінці 2 даного висновку.

Щодо посилання позивачки на те, що роботодавцем порушено порядок для притягнення її до дисциплінарної відповідальності постільки необхідна була згода профспілкового комітету ТОВ «Черкасиенергозбут», чим порушено вимоги ст. 252 ч.2 КЗпП України, а такої згоди профспілковий комітет не надавав, суд зазначає.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 була головою контрольно-ревізійної комісії первинної профспілкової організації, яка не є виборним органом. Листом № 41/01-09 від 02.12.2022 року Черкаська обласна організація профспілки працівників енергетики та електротехнічної промисловості України зазначила, що контрольно ревізійна комісія ППО ТОВ «Черкасиенергозбут» не являється виборним органом, а відтак при притягненні до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , згода такого виборного профспілкового органу не надається.

Отже, матеріалами справи доведено порушення позивачкою ОСОБА_1 вимог трудової дисципліни та при накладенні стягнення відповідачем були враховані всі обставини справи, ступень тяжкості, винні дії та шкідливі наслідки для підприємства та причинно-наслідковий зв`язок, що свідчить про законність оспорюваного наказу, яким позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом накладення на неї стягнення у вигляді догани.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Проаналізувавши вищевказані норми діючого законодавства та встановлені у справі докази та обставини, суд вважає, що позивачем не наведено достатньо доказів на підтвердження незаконності дій відповідача та прийнятого останнім наказу, а тому суд вважає, що вимоги позивачки про скасування даного наказу не підлягають до задоволення.

Враховуючи вищевикладене, не підлягають до задоволення і вимоги позивачки в частині стягнення на її користь моральної шкоди.

Судові витрати понесені відповідачем за проведення судової лінгвістичної сематико- текстуальної експертизи в сумі 15 497,20 грн підлягають стягненню з позивачки на користь відповідача.

Постільки позивач звільнена від сплати судового збору при подачі позову, суд вважає віднести стягнення судового збору за рахунок держави, що відповідає нормам ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.12,13,259,263-265,268, 279 ЦПК України, ст. 149, 150, 231, 232, 237-1 252 КЗпП суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чркасиенергозбут» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» м. Черкаси вул. Благовісна, 166) понесені судові витрати в сумі 15 496, 20 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» м. Черкаси вул. Благовісна, 166).

Повний текст рішення складено 05.07.2023