Ухвала

04 липня 2023 року

м. Київ

справа № 761/23541/20

провадження № 61-9699ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Мінаєва Дмитра Дмитровича на постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року у справі за позовом Шевченківської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави, в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про скасування державної реєстрації та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року Шевченківська окружна прокуратура міста Києва

в інтересах держави, в особі Київської міської ради звернулася до суду

з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 ,

в якому просила суд:

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 , оформлену записом, вчиненим 20 листопада 2015 року державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е. А. за № 12148513 про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00;

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 , оформлену записом, вчиненим 20 листопада 2015 року державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е. А. за № 12149482 про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00;

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 , оформлену записом, вчиненим 11 вересня 2017 року державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшенко В. В. за № 22281818 про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00;

- витребувати від ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08 червня 2022 року позов Шевченківської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про скасування державної реєстрації та витребування майна залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року апеляційну скаргу першого заступника керівника Київської міської прокуратури задоволено частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 червня

2022 року у даній справі скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги Шевченківської окружної прокуратури міста Києва

в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 задоволено частково.

Витребувано від ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

У задоволенні іншої частини позовних вимог Шевченківської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Шевченківської окружної прокуратури міста Києва 46 880,22 грн сплаченого судового збору за подання позовної заяви та 70 320,33 грн за подання апеляційної скарги у справі.

30 червня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Мінаєв Д. Д. через систему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду

з касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження

з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 75 009,40 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору

у повному розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотки від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Шевченківська окружна прокуратура міста Києва звернулася до суду

з позовом у 2020 році та заявляла позовну вимогу майнового характеру,

а саме: витребування майна та три позовні вимоги немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102,00 грн (максимальний розмір судового збору для юридичних осіб за подання позовної заяви майнового характеру - 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 735 700,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Із касаційної скарги встановлено, що представник заявника оскаржує постанову Київського апеляційного суду в повному обсязі, і не зазначає про оскарження постанови в частині.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 10 080,20 грн:

1) судовий збір за три позовні вимоги немайнового характеру - 6 306,00 грн (2 102,00*3=6 306,00 грн);

2) ціна позову - 3 125 000,00 грн;

3) судовий збір за позовну вимогу майнового характеру - 46 875,00 грн (3 125 000,00*1,5%=46 875,00 грн);

4) судовий збір за подачу касаційної скарги - 106 362,00 грн ((46 875,00+6 306,00)*200%=106 362,00 грн);

5) судовий збір за подачу касаційної скарги через систему «Електронний суд» - 85 089,60 грн (106 362,00*0,8=85 089,60 грн);

6) сплачено судового збору - 75 009,40 грн;

7) доплата судового збору - 10 080,20 грн

(85 089,60-75 009,40=10 080,20 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Крім того, згідно з частиною шостою статті 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 29 Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно із частиною сьомою статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Так, касаційна скарга була сформована в системі «Електронний суд», проте доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги, представник заявника не надав.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Мінаєва Дмитра Дмитровича на постанову Київського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць