Категорія 70 Доповідач Борисюк Р. М.
У Х В А Л А

28 грудня 2023 р. м. Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Борисюк Р.М., вирішуючи питання відповідно до вимог ст.359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кашапової Вікторії Олексіївни на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 27 листопада 2023 року

по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 27 листопада 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, адвокат Кашапова В.О. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, проте питання про відкриття апеляційного провадження не може бути вирішено з наступних підстав.

Відповідно до п.2 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023 (далі - Закон №3200-ІХ), справи у судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цим Законом, розглядаються за правилами, що діють після введення в дію цього Закону.

Закон №3200-ІХ набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через 90 днів з дня його опублікування, тобто 18 жовтня 2023 року.

Відповідно до вимог частини 6 статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги визначені статтею 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Апеляційна скарга подана адвокатом Кашаповою В.О. не містить відомостей щодо наявності у неї зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

За відсутності РНОКПП чи ЄДРПОУ особи яка подає апеляційну скаргу, суд позбавлений можливості встановити наявність в скаржника зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Крім того, при подачі апеляційної скарги не сплачений судовий збір.

Відповідно до ч.3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

ОСОБА_3 в апеляційній скарзі зазначає, що її довіритель звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження №11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

ОСОБА_1 є відповідачем у цій справі, предметом позову є збільшення розміру аліментів на утримання дитини.

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та

у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до Закону, вимога майнового характеру підлягала оплаті фізичною особою або фізичною особою - підприємцем у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становило 1073,6 грн. при зверненні в суд першої інстанції.

Отже, особа, яка подає апеляційну скаргу мала сплатити судовий збір в сумі 1610,4 грн. (1073,6*150%).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

при оплаті судового збору необхідно застосовувати наступні реквізити:

-Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл /ТГ м. Житомир/22030101

-Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

-Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

-Код банку отримувача (МФО): 899998

-Рахунок отримувача: UA0006797

-Код класифікації доходів бюджету: 22030101

-Призначення платежу: *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі ___(Номер справи), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_4 , на рішення від 01.01.2019 по справі 905/1057/18, Житомирський апеляційний суд.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, адвокатом Кашаповою В.О. яка не зареєструвала електронний кабінет, за вказаних обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для сплати судового збору в сумі 1610,4 грн, а також суд звертає увагу про обов`язок адвоката Кашапової В.О. зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 ЦПК України, у разі його відсутності.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 374 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кашапової Вікторії Олексіївни на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 27 листопада 2023 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків зазначених в описовій частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, якщо у встановлений судом строк не будуть виконані вимоги процесуального закону щодо сплати судового збору у сумі 1610,4 грн та реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), а також вимоги щодо приведення змісту апеляційної скарги в частині зазначення відомостей про реєстрацію апелянтом електронного кабінету у відповідність до вимог 356 ЦПК України, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору, необхідно направити на адресу апеляційного суду.

Суддя