Справа № 638/3393/23
Провадження № 2/638/2877/23
УХВАЛА

Іменем України

09 червня 2023 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Смирнов В.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Салтівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Слюсар Людмили Олександрівни про визнання права власності на спадкове майно та встановлення батьківства, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради,-

ВСТАНОВИВ:

24 квітня 2023 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , звернулася до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Салтівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Слюсар Людмили Олександрівни про визнання права власності на спадкове майно та встановлення батьківства, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України 26 квітня 2023 року судом було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та отримано відповідь №48482, з якої вбачається, що ОСОБА_4 має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1

Також, 26 квітня 2023 року судом було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та отримано відповідь №48468, з якої вбачається, що за даними реєстру особу ОСОБА_3 не знайдено.

Тому, для перевірки місця проживання відповідачки, ОСОБА_3 , було направлено запит до виконавчого комітету Люботинської міської ради.

08 червня 2023 року отримано відповідь, з якої вбачається, що місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 .

Одночасно позивач подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що має важке фінансове становище. До клопотання додала копію довідки про взяття її на облік, як внутрішньо-переміщену особу та відомості з Державного реєстру фізичних осіб- платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 30.11.2022 року щодо ОСОБА_1 за період з 01 кварталу 2021 року по 3 квартал 2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначає вичерпний перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Разом з тим, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вказівки на те, що від сплати судового збору під час розгляду справи звільняються позивачі у справах про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подана особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивач, зокрема, як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на те, що є одинокою матірю, що є свідченням її тяжкого матеріального становища.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Однак, в порушення зазначених вимог закону позивачем до позовної заяви не додано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що на час звернення до суду її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі та не зазначено підстав звільнення позивача від сплати судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно роз`яснень, що містяться в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до ст.8 Закону № 3674-VІ та ст.82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, враховуючи вищевикладене суд не знаходить підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому її клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому відповідно достатті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», який набравчинності з 1 січня 2023 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з1 січня 2023року становить 2684 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру складає у 2023 році 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073,60грн.

В позові заявлено дві вимоги немайнового характеру та вимоги майнового характеру.

За дві вимоги немайнового характеру позивачці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2147 грн. 20 коп. (1073,60 грн. х 2) .

Щодо вимог майнового характеру (визнання права власності на обєкти нерухомого майна в порядку спадкування за законом), то позивачкою при зверненні до суду не надано оцінки нерухомого майна, на яке вона просить визнати право власності в порядку спадкування за законом.

В матеріалах позовної заяви відсутні докази, які свідчать про вартість майна, на яке позивачка просить суд визнати право власності.

Тому для усунення недоліків позовної заяви, варто надати до суду докази ватрості майна на яке позивачка просить суд визнати право власності та сплатити судовий збір.

Окрім того, відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Готуючи документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами (державними стандартами), в даному випадку Вимогами до оформлення документів ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту від 07 квітня 2003 року № 55. Вимоги до оформлення документів встановлюють вимоги до документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду.

Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

При цьому, як вбачається із доданих до позовної заяви документів, позивачка надала частину додатків до заяви у не читабельному стані ( душе погана ксерокопія ), що позбавляє можливості візуально сприймати інформацію та ускладнює вивчення вказаних документів.

Також позивачем надано для відповідачів та третьої особи копії позовної заяви з додатками, де одна сторінка зменшена в 4 рази та на одній сторінці наданої для сторони міститься 4 сторінки тексту заяви/додатку. Такі копії позовної заяви для сторін взагалі не можлимо прочитати та зрозуміти, що знаходиться у тому чи іншому документі.

Тому для усунення недоліків, позивачці варто надати копії всіх додатків у читабельному вигляді та копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб у читабельному вигляді.

Окрім того, відповідно до ст.62 ЦПК України повноваження Адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Так, відповідно до п.3 ч.2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер.

Згідно положень статті ст. 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 р. № 41 затверджено нову редакцію «Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги» (із змінами, внесеними рішеннями Ради адвокатів України від 14 лютого 2020 року № 29 та від 17 листопада 2020 року №118) (далі - Положення).

Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги встановлює єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів (пункт 1 Положення).

Згідно пунктів 3 - 4 Положення, в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Підпунктами 12.1, 12.4, 12.5, 12.7, 12.13 пункту 12 Положення визначено, що ордер містить наступні реквізити:

12.1 - Серію, порядковий номер ордера;

12.4 - Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо);

12.5 - Номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане;

12.7 - Адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер;

12.13 - Двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Проте, надісланий до суду ордер на надання правничої (правової) допомоги за своїм виглядом, змістом та реквізитами не відповідає типовій формі ордера, визначеній в Додатку №1 до Положення про ордер, оскільки в ньому не зазначено двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Зважаючи на вищевикладене, наданий до суду ордер на надання правничої (правової) допомоги не підтверджує повноважень адвоката Овчаренко Олександра Едуардовича на представництво в суді інтересів позивача ОСОБА_1 , оскільки не містить всіх необхідних реквізитів та за своєю формою не відповідає вимогам, визначеним Законом України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" та Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги (Додаток №1 до Положення).

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та пропонує позивачу усунути недоліки вказані у цій Ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175,177,185, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Салтівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Слюсар Людмили Олександрівни про визнання права власності на спадкове майно та встановлення батьківства, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради.

Позовну заяву ОСОБА_1 яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Салтівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Слюсар Людмили Олександрівни про визнання права власності на спадкове майно та встановлення батьківства, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради- залишити без руху, надавши Позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Для усунення недоліків необхідно:

-надати до суду докази вартості майна, на яке позивачка просить суд визнати право власності

-сплатити судовий збір за вимоги майнового та немайнового хараетеру

-надати до суду копії всіх додатків до позовної заяви у читабельному вигляді

-надати до суду копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб у читабельному вигляді.

Роз`яснити Позивачу, що якщо відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк Позивач виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказані в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.А. Смирнов