Провадження № 2/615/117/23
29 червня 2023 року м. Валки
Валківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Токмакової А.П.,
секретаря судового засідання Партола О.Є.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду м. Валки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автостел Трейд», ОСОБА_2 , третя особа Територіальний сервісний центр МВС №8047, про визнання недійсним договору комісії, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, витребування транспортного засобу, реєстрації транспортного засобу,
11.04.2023 з Печерського районного суду м. Києва до Валківського районного суду Харківської області надійшла позовна заява, в якій представник позивача ОСОБА_3 просить: визнати недійсним договір комісії №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладений між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_1 ; визнати недійсним договір купівлі-продажу т/з №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладений між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_2 ; витребувати у ОСОБА_2 автомобіль Mercedes-Benz ML 350, 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , на користь позивача та скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на вказаний автомобіль; зобов`язати ТСЦ 8047 РСЦ МВС в м. Києві поновити державну реєстрацію права власності на зазначений т/з за позивачем; стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача витрати зі сплати судового збору.
В обґрунтування позовних вимог вказує, що у власності позивача знаходився автомобіль Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , однак у вересні 2019 року їй стало відомо про його викрадення та відчуження. При цьому позивач не підписувала жодних документів на продаж авто, не була присутньою у сервісному центрі МВС під час його переоформлення на нового власника, не видавала з цього приводу жодних довіреностей та не уповноважувала жодну особу на вчинення цих дій.
В ході досудового розслідування встановлено, що у вересні 2019 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: пр-т Героїв Сталінграду, 2-Д, м. Київ, шляхом обману та зловживання довірою, незаконно заволоділа транспортним засобом, а саме легковим автомобілем марки Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , та самовільно здійснила його відчуження.
18.05.2021 слідчим направлено запит до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві, згідно відповіді, за результатами аналітичного пошуку проведених операцій із автомобілем стало відомо, що 03.10.2019 автомобіль перереєстровано з ОСОБА_1 на ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу транспортного засобу №7627/19/005004 та присвоєно новий реєстраційний номер НОМЕР_4 . Перереєстрація відбувалась в територіальному сервісному центрі №8047 РСЦ МВС у м. Києві.
Також в ході досудового розслідування встановлено, що між ОСОБА_1 та ТОВ «Автостел трейд» 03.10.2019 укладено договір комісії №7627/19/005004, на підставі якого проведено дії, направлені на відчуження транспортного засобу, а саме складений договір купівлі-продажу транспортного засобу №7627/19/005004 між ТОВ «Автостел трейд» та ОСОБА_2 . Однак договір комісії позивач не підписувала, що підтверджується висновком експерта.
На думку представника, відчуження належного позивачу автомобіля вчинено на підставі недійсного правочину та всупереч її волі, як власника. Договір комісії від 03.10.2019 №7627/19/005004 між комісіонером ТОВ «Автостел Трейд та ніби то комітентом ОСОБА_1 не є укладеним і не відповідає волевиявленню позивача, адже нею не укладався і не підписувався. За таких обставин договір купівлі-продажу транспортного засобу від 03.10.2019 №7627/19/005004, укладений між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_4 не є дійсним.
Після виконання вимог ст.187 ЦПК України, на підставі ухвали суду від 28.04.2023 відкрито провадження у цивільній справі. З урахуванням вимог ст.274 ЦПК України судовий розгляд вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, роз`яснено сторонам про порядок та строки виконання ними вимог цього Кодексу.
Клопотання сторін про розгляд справи в судовому засіданні з їх повідомленням у відповідності до ч.5 ст.279 ЦПК України до суду не надходило.
Представник третьої особи ОСОБА_5 надала письмові пояснення, в яких вказала, що згідно з даними Єдиного державного реєстру транспортних засобів, стосовно автомобіля Mercedes-Benz ML 350, 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 здійснено наступні реєстраційні операції:
- 04.04.2018 в ТСЦ 5641 РСЦ МВС в Рівненській області проведено державну реєстрацію т/з за ОСОБА_1 , як нового т/з по акту прийому-передачі, видано номерний знак НОМЕР_3 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 ;
- 03.10.2019 в ТСЦ 8047 РСЦ МВС в м. Києві проведено державну перереєстрацію т/з з ОСОБА_1 на ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу №7627/19/005004 від 03.10.2019, договору комісії №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладених у суб`єкта господарювання ТОВ «Автостел трейд», та видано новий номерний знак та свідоцтво про реєстрацію т/з.
Станом на 09.06.2023 т/з обліковується зареєстрованим за ОСОБА_2 .
Вимоги позивача щодо зобов`язання ТСЦ 8047 РСЦ МВС в м. Києві вчинити певні дії вважає безпідставними та такими, що не підлягають задоволення, оскільки ТСЦ 8047, в якому проводилася 03.10.2019 перереєстрація т/з позивача, був структурним підрозділом РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві, який наразі перебуває в стані припинення.
Посилаючись на ст.42,48,50,53,54,175 ЦПК України вважає, що позовні вимоги представника позивача, які заявлені до третьої особи, суперечать зазначеним нормам процесуального законодавства.
Зазначила, що державна реєстрація транспортних засобів не є державною реєстрацією прав власності на транспортний засіб у законодавчому розумінні цього поняття і не впливає на момент переходу права власності на транспортний засіб з таких підстав.
Законодавство не містить жодної вказівки власне на «реєстрацію прав власності на транспортні засоби, їх складових частин», а лише говорить про державну реєстрацію самих транспортних засобів, їх складових частин. ЦК України передбачає реєстрацію прав лише на нерухоме майно і з цим фактом пов`язує перехід права власності на нього. Крім того, ані ЗУ «Про дорожній рух», ані Порядок №1388 від 07.09.1998 не пов`язують правову природу реєстрації транспортних засобів чи їх складових частин з переходом права власності на них.
Вимоги, пред`явлені представником позивача щодо зобов`язання вчинити певні дії, на думку представника, є передчасними, оскільки у даній справі ще не прийнято судом остаточного рішення, яке набуло законної сили. Позивач не звертався до територіальних сервісних центрів МВС на території України щодо проведення скасування державної реєстрації на підставі рішення суду винесеного по даній справі, а отже спору щодо відмови позивачу у скасуванні реєстрації на час звернення до суду у даній справі не існувало. Крім того, судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що ймовірно будуть порушені у майбутньому.
Звернула увагу, що однією з підстав для проведення скасування реєстраційної операції з транспортним засобом є наявність відповідного рішення суду, що набуло законної сили, та яке є обов`язковим для виконання, і не потребує встановлення окремого зобов`язання для його виконання. При цьому, Порядком №1388 визначено саме скасування державної реєстрації (перереєстрації) транспортного засобу, а не права власності на нього, як того просить представник позивача у позові.
Копію позовної заяви та доданих до неї документів надіслано відповідачам рекомендованим повідомленням, але відправлення повернуті до суду, оскільки адресати відсутні за вказаною адресою.
Крім того, у відповідності до ч.10 ст.187 ЦПК України виклик ТОВ «Автостел трейд» та ОСОБА_2 , як відповідачів у справі, здійснено через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи, що відповідачі, будучи належним чином повідомленими про судовий розгляд справи, будь-яких клопотань та відзив на позовну заяву не подали, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів в порядку, передбаченому ст.ст.279,280 ЦПК України.
Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення інших процесуальних дій, в тому числі забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися.
Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 03.10.2019 між ТОВ «Автостел трейд» (комісіонер) та ОСОБА_1 (комітент) укладено договір комісії №7627/19/005004, за змістом п.1 якого комісіонер зобов`язується за дорученням комітента за комісійну плату вчинити за рахунок комітента від свого імені правочин щодо продажу т/з Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., VIN: НОМЕР_2 , а також складено акт технічного стану вказаного транспортного засобу.
Того ж дня, 03.10.2019 на підставі договору комісії №7627/19/005004 між ТОВ «Автостел трейд» та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу №7627/19/005004 автомобіля Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , за ціною 20 000 грн.
Як вбачається із витягу з ЄРДР, у вересні 2019 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: пр-т Героїв Сталінграду, 2-Д, м. Київ, шляхом обману та зловживання довірою, незаконно заволоділа автомобілем марки Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , та самовільно здійснила його відчуження, чим спричинила матеріальну шкоду.
Постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП в м. Києві від 15.09.2021 у кримінальному провадженні призначено судову почеркознавчу експертизу, виконання якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС України. На вирішення експертів поставлено питання: чи ОСОБА_1 , чи іншою особою виконано рукописний підпис в договорі комісії №7627/19/005004 від 03.10.2019 від імені ОСОБА_1 .?
Зі змісту постанови, в ході досудового розслідування в якості свідка допитано ОСОБА_6 , який повідомив, що а ні він, а ні його дружина ОСОБА_1 не вчиняли жодних письмових правочинів стосовно автомобіля Mercedes-Benz ML 350, д.н.з. НОМЕР_3 , 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 .
Ст.41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (ч.1 ст.216 ЦК України).
За змістом ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ст.655 ЦК України).
Згідно ч.4 ст.34 ЗУ «Про дорожній рух» державна реєстрація та облік автомобілів, автобусів, мотоциклів та мопедів усіх типів, марок і моделей, самохідних машин, причепів та напівпричепів до них, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів здійснюються територіальними органами Міністерства внутрішніх справ України.
Правове регулювання відносин, пов`язаних з купівлею-продажем транспортних засобів, здійснюється на підставі положень ЦК України з урахуванням загальних положень про договір та спеціальних правил, закріплених у відповідних положеннях Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою КМУ від 07.09.1998 №1388 (далі Порядок реєстрації), які визначають певні особливості укладення, виконання та правові наслідки невиконання відповідних договорів.
За змістом п.8 Порядку реєстрації державна реєстрація (перереєстрація) транспортних засобів проводиться на підставі заяв власників, поданих особисто або уповноваженим представником, і документів, що посвідчують їх особу, підтверджують повноваження представника (для фізичних осіб - нотаріально посвідчена довіреність, для юридичних осіб - організаційно-розпорядчий документ про проведення державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку транспортних засобів та видана юридичною особою довіреність), а також правомірність придбання, отримання, ввезення, митного оформлення (далі - правомірність придбання) транспортних засобів, відповідність конструкції транспортних засобів установленим вимогам безпеки дорожнього руху, а також вимогам, які є підставою для внесення змін до реєстраційних документів.
Документами, що підтверджують правомірність придбання транспортних засобів, їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери, є, зокрема, оформлені в установленому порядку: договори, укладені на товарних біржах на зареєстрованих в уповноваженому органі МВС бланках; укладені та оформлені безпосередньо в сервісних центрах МВС у присутності адміністраторів таких органів договори купівлі-продажу (міни, поставки), дарування транспортних засобів, а також інші договори, на підставі яких здійснюється набуття права власності на транспортний засіб; нотаріально посвідчені договори купівлі-продажу (міни, поставки), дарування транспортних засобів, а також інші договори, на підставі яких здійснюється набуття права власності на транспортний засіб; договір комісії між власником транспортного засобу і суб`єктом господарювання, який за таким договором є комісіонером, та договір купівлі-продажу транспортного засобу, за яким продавцем є такий суб`єкт господарювання, які підписані від імені суб`єкта господарювання уповноваженою особою, - у разі продажу транспортних засобів суб`єктами господарювання, що здійснюють оптову та/або роздрібну торгівлю транспортними засобами на підставі договору комісії, укладеного з власником транспортного засобу.
За договором комісії одна сторона (комісіонер) зобов`язується за дорученням другої сторони (комітента) за плату вчинити один або кілька правочинів від свого імені, але за рахунок комітента (ст.1011 ЦК України).
Відповідно до ст.387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.
Якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом (ч.1 ст.388 ЦК України).
Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 17.12.2014 у справі №6-140цс14, власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними. При цьому норма ч.1 ст.216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було в наступному набувачем відчужене третій особі, оскільки надає право повернення майна лише стороні правочину, який визнано недійсним. Захист порушених прав особи, що вважає себе власником майна, яке було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна. Право власника згідно з ч.1 ст.388 ЦК України на витребування майна від добросовісного набувача пов`язане з тим, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування майна від добросовісного набувача, є вичерпним. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом (п.3 ч.1 ст.388 ЦК України).
Рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про задоволення позову в частині визнання недійсним договору комісії №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладеного між ТОВ «Автостел Трейд» і ОСОБА_1 , договору купівлі-продажу т/з №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладеного між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_2 , витребування у ОСОБА_2 автомобіля Mercedes-Benz ML 350, VIN: НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , яка в подальшому матиме можливість звернутися з рішенням суду до територіальних органів Міністерства внутрішніх справ України з метою скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на автомобіль та поновлення державної реєстрації за нею.

Оскільки понесені позивачем судові витрати у справі документально підтверджені,відповідно до вимог ст.141 ЦПК України вони підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача в дольовому порядку.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.263-265,280 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати недійсним договір комісії №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладений між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу №7627/19/005004 від 03.10.2019, укладений між ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витребувати у ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , автомобіль Mercedes-Benz ML 350, 2015 р.в., номер кузова НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 .

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ТОВ «Автостел Трейд» та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн. в дольовому порядку по 496,20 грн. з кожного.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 29.06.2023.

Суддя А.П. Токмакова