Справа № 369/8537/15-ц
Провадження №2-зз/369/31/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , який дієв інтересах малолітнього ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Онищенко Марії Олександрівни, третя особа Орган опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визнання частково недійсним договору дарування житлового будинку та визнання права власності, -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Вивчивши матеріали заяви, суд вважає, що дана заява підлягає поверненню виходячи із наступного.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Суд вважає за доцільне у даному випадку застосувати положення ч.9 ст. 10 ЦПК України, згідно якої, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Так, згідно із ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилом абз. 2 ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

При цьому відповідно до пп. 15.1 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок був також висловлений у постанові Верховного від 05.09.2019 у справі №530/1727/16-ц та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20.

Як убачається з матеріалів заяви, заявником до суду було надіслано заяву про скасування заходів забезпечення позову не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою без використання електронного цифрового підпису, що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду із заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України визначено, що позовна заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , який дієв інтересах малолітнього ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Онищенко Марії Олександрівни, третя особа Орган опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визнання частково недійсним договору дарування житлового будинку та визнання права власності не може бути прийнята до розгляду судом і підлягає поверненню особі, яка її подала.

Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. 4, 43, 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , який дієв інтересах малолітнього ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Онищенко Марії Олександрівни, третя особа Орган опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визнання частково недійсним договору дарування житлового будинку та визнання права власності - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ