Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 4-с/641/9/2023 Справа № 641/1117/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2023 року Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Маньковської О.О.,

за участю секретаря Литвиненко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» на бездіяльність державного виконавця, визнання дій державного виконавця протиправними, визнання неправомірною та скасування постанови державного виконавця Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із уточненою скаргою, в якій просив визнати протиправною бездіяльність державного виконавця щодо скасування постанови про арешт коштів, протиправними дії державного виконавця Основ`янсько-Слобідський відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Слащової М.М, визнати неправомірною та скасувати постанову у частині накладення арешту на рахунки, призначені для зарахування пенсії та інших соціальних виплат у ВП№63143740, зобов`язати державного виконавця усунути допущені порушення.

В обґрунтування скарги зазначено наступне. Відповідно до рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.01.2020р. у справі 641/9934/19 стягувачем було передано на виконання виконавчий лист Комінтернівського районного суду м. Харкова, виконавче провадження No63143740 відкрито 30.09.2020р. Основ' янсько-Слобідським відділом державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Постанову про відкриття виконавчого провадження боржник не отримував. 30 вересня 2020р. старшим державним виконавцем Міжрайонного ВДВС по Основ?янському та Слобідському районах у м.Харкові Чуріною Г.В. відкрито виконавче провадження № 63143740 та одночасно винесено постанову про арешт коштів боржника. 3 листопада 2020р. постановою старшого державного виконавця Чуріної Г.В. звернено стягнення на пенсію боржника ОСОБА_1 21 січня 2021р. постановою старшого держвиконавця Міжрайонного ВДВС по Основ?янському та Слобідському районах у м.Харкові Шаповалової В.Г. на підставі отриманої довідки від АТ КБ «ПриваБанк» знято арешт з рахунку № НОМЕР_1 , на який надходять пенсійні виплати. Таким чином, на момент винесення старшим держвиконавцем ОСОБА_2 постанови про арешт коштів боржника від 23.02.2023р. у матеріалах ВП № 63143740 містилася інформація про цільове призначення вищевказаного рахунку та виконавцю Слащовій М.М. вже було відомо, що на цей рахунок надходить пенсія боржника ОСОБА_1 . Крім того, після передачі матеріалів ВП No63143740 старшому держвиконавцю ОСОБА_2 останньою в межах повноважень, наданих Законом України «Про виконавче провадження» було зроблено запити з метою виявлення доходів боржника, до Державної фіскальної служби України та направлено письмові вимоги на отримання інформації, яка містить банківську таємницю до банківських установ. На думку особи, яка звернулась із скаргою, протиправні дії виконавця Слащової М.М. полягають у тому, що перед винесенням постанови про арешт коштів боржника від 23.02.2023р. вона була обізнана про цільове призначення карткового банківського рахунку № НОМЕР_2 , до якого прикріплена пластикова картка «Для виплат» за № НОМЕР_3 і на який зараховуються пенсійні кошти. Крім того, протиправна бездіяльність старшого виконавця Слащової М.М. полягає у тому, що після отримання відповіді від Державної податкової служби України на запит N від 02.03.2023р. та відповіді АТ КЕ «ПриватБанк» на вимогу на отримання інформації, яка містить банківську таємницю, виконавець Слащова М.М., отримавши інформацію про існування у АТ КБ «ПриватБанк» рахунку, до якого прикріплена пластикова картка «Для виплат» за No292357 і на який зараховується заробітна плата, скасувала постанову від 23.02.2023р. про арешт коштів боржника у частині накладення арешту на пенсію та заробітну плату. Про наявність відкритого виконавчого провадження ОСОБА_1 дізнався наприкінці лютого 2023р. після того як з його рахунку НОМЕР_4 , який відкритий в АТ КБ «ПриватБанк» для надходження пенсійних і соціальних виплат, була списана у безспірному порядку пенсія за лютий 2023р. У відділенні АТ КБ «ПриватБанк», до якого він звернувся 24 лютого 2023р., було усно роз?яснено, що його пенсійний рахунок заблоковано на підставі постанови про арешт коштів боржника, була видана довідка про те, що на рахунок зараховуються пенсійні виплати. Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 дізнався про порушення його прав 24.02.2023 року, зі скаргою звернувся 06.03.2023 року, у зв`язку із чим, строк, визначений ст. 449 ЦПК України не порушено.

На підставі викладеного скаржник просить задовольнити подану скаргу.

Старший державний виконавець Основ?янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Слащова М. подала відзив на скаргу, в якій просила відмовити у задоволенні скарги, посилаючись на те, що банк при виконанні постанови про арешт коштів боржника, повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, крім того, до відділу не надходило повідомлення та документальне підтвердження, про те, що рахунок боржника має спеціальний режим використання.

ОСОБА_1 подав до суду заяву з проханням розглянути справу за його відсутності, вимоги скарги підтримав в повному обсязі.

Старший державний виконавець Основ?янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений своєчасно і належним чином, заяву не подавав.

Представник Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений своєчасно і належним чином, до суду заяв не подавав.

Таким чином, виходячи з положень вимог ч. 2 ст. 450 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути скаргу за відсутності учасників судового провадження.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось

Суд, дослідивши скаргу та додані до неї докази, дійшов наступного.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лишена підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Зокрема, виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом (ч. 1 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження»).

Згідно з ч. 1 ст. 448 ЦПК України скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Згідно вимог ч. 1, 2 ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Судом встановлено, що 30 вересня 2020р. старшим державним виконавцем Міжрайонного ВДВС по Основ?янському та Слобідському районах у м.Харкові Чуріною Г.В. відкрито виконавче провадження № 63143740 та одночасно винесено постанову про арешт коштів боржника. 3 листопада 2020р. постановою старшого державного виконавця Чуріної Г.В. звернено стягнення на пенсію боржника ОСОБА_1 21 січня 2021р. постановою старшого державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Основ?янському та Слобідському районах у м. Харкові Шаповалової В.Г. на підставі отриманої довідки від АТ КБ «ПриваБанк» знято арешт з рахунку № НОМЕР_1 , на який надходять пенсійні виплати.

23.02.2023 головним державним виконавцем Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Слащовою М.М., була винесена постанова про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні № 63143740, стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» (ЕДРПОУ 37686922). Постановою було накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів в сумі 110439,61 грн.

Вважаючи існування арешту на рахунок боржника, призначеного для виплати пенсії, незаконним, боржник звернувся до суду зі скаргою 06.03.2023 року.

Статтею 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Питання організації, порядку та умов виконання судових рішень і рішень інших органів, що підлягають примусовому виконанню, зокрема звернення стягнення на кошти боржника на рахунках в банках, передбачені як Законом України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня 2012 року (далі Інструкція…).

Відповідно до частини 7 статті 26 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо в заяві стягувача зазначено рахунки боржника у банках, інших фінансових установах, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження накладає арешт на кошти боржника. У разі якщо в заяві стягувача зазначено конкретне майно боржника, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження перевіряє в електронних державних базах даних та реєстрах наявність права власності або іншого майнового права боржника на таке майно та накладає на нього арешт. На інше майно боржника виконавець накладає арешт в порядку, визначеному статтею 56 цього Закону.

Якщо у заяві про відкриття виконавчого провадження не зазначено майно боржника та/або його кошти на рахунках у банківських установах, то відповідно до статті 36 Закону України «Про виконавче провадження» розшук майна боржника організовує виконавець шляхом подання запитів до відповідних органів, установ або проведення перевірки інформації про майно чи доходи боржника, що міститься в базах даних і реєстрах, та перевірки майнового стану боржника за місцем проживання (перебування) або його місцезнаходженням.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на інших рахунках боржника, на накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Згідно з п. 7 розділу VIII Інструкції…, розпочинаючи виконання рішення про стягнення коштів, виконавець зобов`язаний винести постанову відповідно до абзацу другого частини першої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» про звернення стягнення на майно боржника, яке полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (частини третя-четверта статті 56 Закону України «Про виконавче провадження»).

При цьому частина перша та друга стаття 48 Закону України «Про виконавче провадження» чітко визначають порядок звернення стягнення на майно боржника та обмеження щодо накладення арешту на кошти, що знаходяться на банківських рахунках боржника , у випадках визначених законами, зазначеними у частині другій цієї статті, та на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника (ч. 8 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження»).

Пунктом 10 Розділу VIII Інструкції… передбачено, що саме після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову.

При цьому пунктами 3, 14, 21 частини третьої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; викликати фізичних осіб, посадових осіб з приводу виконавчих документів, що перебувають у виконавчому провадженні; отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Отже, зі змісту вищевказаних норм права слідує, що арешт є початковою та окремою стадією провадження щодо звернення стягнення на майно боржника і являє собою сукупність заходів, що передбачають як наслідок обмеження в праві розпорядження майном, на яке накладається арешт. При цьому виконавець за відсутності відомостей про майно, повідомлених кредитором повинен самостійно здійснити заходи для виявлення такого майна, у тому числі грошових коштів, що знаходяться на банківських рахунках, і перед накладенням арешту на майно (кошти) боржника повинен отримати відомості про наявність у боржника відповідного майна та коштів, зокрема щодо коштів на банківських рахунках відомості про володільця рахунку, номеру, виду рахунку, суми коштів, що зберігаються на ньому саме наявність таких даних дозволяє виконавцю здійснити арешт коштів, що знаходяться на банківських рахунках у відповідності до статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» та розділу VIII Інструкції…

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження», повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Крім того, в обґрунтування скарги, заявник, зокрема, посилається на те, що при винесенні постанови від 23.02.2023 року старший державний виконавець знала про існування рахунку, на який ОСОБА_1 отримує пенсію. При цьому заявник виходив з того, що постанова старшого державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Основ?янському та Слобідському районах у м. Харкові Шаповалової В.Г. від 21 січня 2021р. була винесена на підставі довідки від АТ КБ «ПриваБанк» від 06.01.2021 року, згідно якої ОСОБА_1 на рахунок № НОМЕР_1 отримує пенсію.

Зазначені вище доводи заявника суд оцінює критично, оскільки посилання заявника на постанову державного виконавця від 20.01.2021 року є необґрунтованим, у зв`язку із спливом часу з дати винесення такої постанови. Крім того, довідка АТ КБ «ПриватБанк» про те, що ОСОБА_1 має рахунок № НОМЕР_1 , на який отримує пенсійні виплати, датована 24.02.2023 роком, тобто після винесення 23.02.2023 року державним виконавцем постанови про арешт коштів боржника.

Таким чином, суд не погоджується з доводами заявника в частині визнання постанови державного виконавця Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Слащової М.М. про накладення арешту на грошові кошти неправомірною та визнання протиправними дій державного виконавця щодо винесення такої постанови.

Крім того, при прийнятті рішення, суд враховує, що в матеріалах справи відсутні підтвердження посилань заявника щодо списання пенсії за лютий 2022 року, також, матеріали справи не містять відомостей щодо прийняття АТ КБ «ПриватБанк» до виконання постанови про арешт коштів боржника від 23.02.2023 р.

Разом з тим, відповідно до частин першої та другої статті 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається: 1) у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, 2) відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, 3) у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів, зокрема аліментів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Частинами другою та третьою статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» та частиною другою статті 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» передбачено, що із пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках. За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

З наведених норм права вбачається, що виконавець має повноваження звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію боржника лише за відсутності іншого майна, на яке можливо звернення стягнення, та для виконання рішення про стягнення періодичних платежів, однак, у розмірі не більше 20 відсотків за наявності одного виконавчого документа та 50 відсотків заробітної плати, пенсії, стипендії за наявності декількох виконавчих документів (зведене виконавче провадження). Таке стягнення здійснюється підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Встановлення відрахувань у певному відсотковому визначенні від пенсії боржника покликане гарантувати людині право на отримання доходу, як засобу для існування, тому законодавець обмежив розмір будь-яких утримань із пенсії, і таке обмеження є законодавчо встановленою забороною на накладення арешту на пенсію, що виплачена боржнику після таких утримань, або частину пенсії, що перевищує граничну межу таких відрахувань.

Накладення арешту на кошти, що складають пенсію боржника після здійснення утримань із неї за виконавчими документами та понад встановлений законом розмір для відрахувань із пенсії, є надмірним тягарем для боржника та порушенням його прав на одержання доходу та достойні умови життя.

Таким чином, не може бути накладений арешт на кошти, що складають заробітну плату, пенсію боржника після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти заробітної плати боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої заробітної плати, пенсії, а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. При цьому на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають заробітну плату, пенсію таке обмеження не розповсюджується.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку щодо зобов`язання уповноважених осіб Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції скасувати арешт грошових коштів, накладений постановою від 23.02.2023 року.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне задовольнити скаргу ОСОБА_1 частково, зобов`язати уповноважених осіб Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції скасувати арешт грошових коштів та відмовити в задоволенні скарги в іншій частині.

Керуючись Законом України «Про виконавче провадження», статями447,450,451 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» на бездіяльність державного виконавця, визнання дій державного виконавця протиправними, визнання неправомірною та скасування постанови державного виконавця Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції скасувати арешт грошових коштів, накладений постановою від 23.02.2023 року за BП № 63143740, які є пенсією, на картковому рахунку № НОМЕР_2 , відкритого в АТ КБ «ПриватБанк» на ім?я ОСОБА_1 для зарахування пенсії.

В задоволенні скарги в іншій частині відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до суду апеляційної інстанції через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження : якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя -О. О. Маньковська