465/5916/17
2/465/92/23
У Х В А Л А

судового засідання

03.07.2023 року Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Мартьянової С.М.

за участю секретаря Сеньків А.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові питання прийняття позовної заяви та вступ третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 у справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Франківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності, в якій позивач просить суд визнати за ОСОБА_2 право власності на квартири АДРЕСА_1 .

В матеріалах справи міститься заява від ОСОБА_1 , яка подана в порядку ст. 52 ЦПК України, в якій він просив суд визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири у АДРЕСА_2 ; стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 132960,00 грн. витрат за ремонтно-будівельні роботи у квартирі АДРЕСА_1 .

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1,2,3 ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Згідно з ст. 195 ЦПК України положення статей 193і194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

В свою чергу статтями 193,194 ЦПК України врегульовано вимоги до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Зокрема, ч.1 ст.194 ЦПК України передбачено, що позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього кодексу.

Тобто, заява, яка подана в порядку ст. 52 ЦПК України ОСОБА_1 є фактично позовною заявою, яка повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вимог наведеної вище статті третьою особою, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, яка пред`являючи позов перебуває в статусі позивача, не зазначено чітко статусу інших учасників справи (відповідач, третя особа), їх реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, натомість ОСОБА_4 вказано «особи, які беруть участь у справі».

Відповідно до ч.1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. (п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України)

Отже, ОСОБА_1 всупереч вимог ст. 175 ЦПК України не вказано ціну позову.

Крім того, відповідно до п.п. 5,6,7,9,10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися ;

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, ОСОБА_1 , всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, а також не вказано відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, чи проводилися такі взагалі, не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, не вказано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, не надано підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В своїй позовній заяві третя особа, що заявляє вимоги щодо предмета спору просив відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, суд приходить до висновку про відстрочення ОСОБА_1 сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, на підставі вищевикладеного ОСОБА_1 необхідно усунути недоліки, а саме: 1. вказати статус інших учасників справи (відповідач, третя особа), їх реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 2. вказати ціну позову; 3. зазначити доказів, що підтверджують вказані обставини; 4. вказати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, та чи проводилися такі взагалі; 5. вказати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 6. вказати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 7. надати підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; 8. у відповідно до вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб разом з усунутими всіма недоліками.

Відповідно до ч.2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно зі ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 про визнання права власності та стягнення витрат слід залишити без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 52, 175, 177, 185, 193,194,195 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору, за подання позовної заяви, до ухвалення судового рішення у справі.

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити третій особі, яка заявляє самостійні вимого щодо предмета спору, що в разі виконання у встановлений строк вимог ухвали, визначених статтями 175 і 177 цього ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Копію ухвали надіслати третій особі, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мартьянова С.М.