Провадження №: 2/752/29/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва,

у складі: головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.

секретаря - Луценко А.В.,

за участю сторони:

представника відповідача-1 за первісним позовом - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Предметом розгляду даної справи, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимога заяви про уточнення позовних вимог, є встановлення факту проживання однією сім`єю разом з спадкодавцем ОСОБА_5 впродовж 9 місяців, змінення черговості права на спадкування, визнання за ОСОБА_2 права спадкування за законом у четверту чергу після померлої ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1 та інше майно, яке належало спадкодавцю та одержати право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги ОСОБА_4 , який має право на спадкування, у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 протягом тривалого часу опікувалась, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві; визнання за ОСОБА_2 права власності на частини квартири по АДРЕСА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 ; стягнення з ОСОБА_4 , який успадкував права та зобов`язання спадкодавці ОСОБА_5 , на користь ОСОБА_2 витрати на поховання дяді ОСОБА_6 в сумі 8023 грн., права і зобов`язання після якого успадкувала спадкодавець ОСОБА_5 , та витрати на поховання ОСОБА_5 у розмірі 5110 грн. в частині задоволення позову про право власності на квартиру та інше майно в порядку спадкування; визнання за ОСОБА_2 права спадкування за законом у четверту чергу після померлої ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1 та інше майно, яке належало спадкодавцю.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевської І.О. від 18.05.2022 прийнято до свого провадження справу за позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування», помилково зазначено «за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування. Обєднано в одне провадження справи за позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування», помилково зазначено «за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування (номер справи 752/3435/16-ц, провадження номер 2/752/5999/22) та справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування (номер справи 752/12423/15-ц, номер провадження 2/752/45/22). Передано справу за позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування на розгляд судді Мазуру Ю.Ю. Присвоєно об`єднаній справі № 752/12423/15-ц (провадження 2/752/45/22).

Позивач за первісним позовом в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, свого представника не направила. ОСОБА_2 подала клопотання про відкладення слухання справи, у зв`язку із тим, що є небезпека для життя і здоров`я людини через щоденні сигнали повітряної тривоги, що ускладнюють можливість проїзду до суду ОСОБА_2 та її представника.

Представник відповідача-1 за первісним позовом в судовому засіданні заявив клопотання про залишення первісного позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача за первісним позовом ОСОБА_2 .

Відповідач-2 за первісним позовом в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, свого представника не направив.

Зловживання процесуальними правами, або так звані «процесуальні диверсії» - є будь-якими деструктивними діями з використанням процесуальних прав особи, яка бере участь у розгляді судової справи, з метою максимально ускладнити опоненту виграш правового спору в цілому або завдати збиток його певним інтересам, що в будь-якому випадку порушує право особи на справедливий суд, про яке так часто наголошують вітчизняні суди та Європейський суд з прав людини в контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Так, у статтях 44 ЦПК України, 43 ГПК України, ст. 45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, а зловживання ними не допускається.

Додатково, в контексті ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» доцільно також зазначити, що Європейський суд з прав людини ще 07.07.1989 у своєму рішенні у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях у справах проти України також неодноразово зазначав, що однією з ролей національних судів є організація судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. п. 28 рішення у справі Шульга проти України від 02.12.2010, Заява № 16652/04) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. п. 24 рішення у справі Мусієнко проти України від 20.01.2011, Заява № 26976/06).

Позивач неодноразово зверталася до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи, при цьому судом не визнано причини неявки позивача або представника позивача в судове засідання поважними.

Суд зауважує, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє (стаття 239 Цивільного кодексу України).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивач зловживає правами, що призводить до порушення розумних строків розгляду.

Розгляд справи був призначений, зокрема, на 05.09.2023, 05.12.2023.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач за первісним позовом в судові засідання, які відбулись 05.09.2023, 05.12.2023 не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомила, доказів які підтверджують неможливість прибуття в судове засідання до суду не надала.

Позивач за первісним позовом, будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання, яке відбулося 05.09.2023 об 11 год. 45 хв., не з`явилася, про що свідчить протокол судового засідання, складений секретарем судового засідання, наявний в матеріалах справи (т. 3, а.с. 111).

Позивач за первісним позовом, будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання, яке відбулося 05.12.2023 об 11 год. 45 хв., не з`явилася, про що свідчить журнал судового засідання, складений секретарем судового засідання, наявна в матеріалах справи (т.3, а.с. 131).

Отже, судом здійснювалися заходи щодо належного повідомлення позивача за первісним позовом про дату, час та місце розгляду справи, однак позивач за первісним позовом повторно в судове засідання не з`явилася.

Частина 6 статті 128 ЦПК України, передбачає, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Положеннями ч. 3 ст. 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч. 1 п. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Враховуючи, що судом вживались всі можливі заходи для належного повідомлення позивача за первісним позовом, але остання повторно не з`явилася в судове засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не направила, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача за первісним позовом в судове засідання.

Керуючись ст.ст. 259, 260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Відкласти судове засідання по справі за позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування об 11 годині 30 хвилин 27 лютого 2023 року, що відбудеться в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Виставкова, 3а, кабінет 5).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http:// court.gov.ua/sud2601.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Голосіївський районний суд міста Києва.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Ю.Ю. Мазур