Справа № 132/3571/23
Провадження № 2/132/857/23
РІШЕННЯ

Іменем України

"06" грудня 2023 р. Калинівський районний суд Вінницької області

складі: головуючого Павленко І.В.

за участю секретаря Олійник Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Калинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калинівської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Калинівської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . Після смерті матері ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно, а також на майно, яке вона прийняла після смерті її батька, а свого чоловіка ОСОБА_2 у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини, проте за життя не оформила. Вона є спадкоємицею за заповітом на зазначене майно матері ОСОБА_3 , про існування якого їй стало відомо після пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України.

Посилаючись на те, що вона не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту, вважає поважною причиною пропуск такого строку. За вказаних підстав звернулася до суду з даним позовом.

Позивач в підготовче засідання не з`явилася, однак в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Уповноважений представник Калинівської міської ради Вінницької області-Трохименко М.В. надав суду заяву за вх.10597/23 від 05.12.2023 про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось.

У відповідності до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Оцінивши зібрані докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача- ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати- ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно, а також на майно, яке вона прийняла після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини, проте за життя не оформила. Позивач є спадкоємицею за заповітом на зазначене майно матері ОСОБА_3 , про існування якого їй стало відомо після пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України.

Згідно заповіту, посвідченого 13.03.2015 приватним нотаріусом Калинівського районного нотаріального округу Вінницької області Варламовим О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 376 ОСОБА_3 заповідала ОСОБА_1 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право за законом.

Позивач, посилаючись на те, що не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту, вважає поважною причиною пропуск такого строку.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Враховуючи, що позивач на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на її користь дізналася поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, така обставини свідчить про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідач позовні вимоги визнають, тому відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України).

За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.1272 ЦК України, ст.ст.12, 80, 81, 82, 141, 200, 206, 211, 247, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строкодин місяць, після набрання рішенням законної сили, для подання в нотаріальні органи заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому ст.354 ЦПК України.

Суддя: