Провадження № 2/201/527/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Галко С.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загально позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуард Петрович про визначення додаткового терміну для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 12 грудня 2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуард Петрович про визначення додаткового терміну для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у якій просить визнати обставини пропуску строку на прийняття спадщини поважними та визначити ОСОБА_1 , додатковий строк, що становить шість місяців після набрання чинності рішення суду, якого буде достатньо для подання до нотаріуса заяви для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх вимог, позивач у позовній заяві посилалась на те, що ОСОБА_3 (мати позивача) та ОСОБА_2 (батько позивача), проживали та були зареєстровані в АДРЕСА_1 . Після того, як дана частина Луганської області стала тимчасово окупованою територією України, батьки переїхали до АДРЕСА_2 , як внутрішньопереміщені особи.

В листопаді 2021 року ОСОБА_3 захворіла на COVID-19, і ІНФОРМАЦІЯ_1 раптово померла у віці 65 років про що Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в Книзі реєстрації зроблено відповідний актовий запис за №2579 від 03 грудня 2021 року.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири в АДРЕСА_2 , де зараз проживає ОСОБА_2 , який фактично прийняв спадщину.

До тепер сторони не оговталися від втрати та страшної трагедії, а в лютому 2022 р. ще й розпочалася війна, тому все що планувалося зробити нам не вдавалося. До того ж, позивач є матір`ю одиначкою маленької доньки, яку в таких умовах не могла ні на кого залишити.

В листопаді 2022 року сторони вирішили, що не зважаючи на подовження термінів спадкування через військове вторгнення рф, необхідно привести у відповідність документи на квартиру.

Хоча відповідач зареєстрований та проживав на момент смерті матері за однією адресою, і фактично прийняв спадщину, відповідач не бажає оформлювати спадщину і відмовляється від неї, в зв`язку з чим 02 листопада 2022 року лише позивач звернулась до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Занько Е.П. із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18 листопада 2022 року нотаріусом було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме: відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, бо ст. 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у 6 місяців, також, установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 місяці, тобто потрібно було звернутися до 02 жовтня 2022 року, тобто в випадку позивача прострочення терміну на 1 місяць.

Позивач просить суд врахувати, що під час повітряних тривог дуже тривожно залишати малолітню 3 річну дитину на когось, до того ж для самої дитини це є певною стресовою ситуацією в наших умовах, а беручи до уваги, що позивач є матір`ю одиначкою, то можливостей таких не мала зовсім. (а.с.1-3).

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 12 грудня 2022 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (а.с.22).

Згідно із вимогами ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддя звернувся до Державної міграційної служби України щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача (а.с.23).

До суду 27 січня 2023 року надійшла інформація про відсутність відомостей зареєстрованого у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача (а.с.25).

Суддя звернувся до Міністерства соціальної політики України щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача (а.с.26).

До суду 23 лютого 2023 року надійшла інформація що Міністерство соціальної політики України не є розпорядником такої інформації (а.с.28).

Ухвалою судді від 28 лютого 2023 року відкрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуард Петрович про визначення додаткового терміну для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. (а.с.30-31).

Ухвалою судді від 16 травня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. (а.с.58-59).

Позивач надала до суду клопотання, у якому просила розглядати справу без її участі.

Відповідач надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Таким чином, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК.

Фактичні обставини встановленні судом

Відповідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . (а.с.9).

Згідно до довідок від 26 листопада 2014 року № та № ОСОБА_2 та ОСОБА_3 взяті на облік тимчасово переміщених осіб. (а.с.8,11).

Відповідно до довідки про причину смерті №1403 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 від гострої респіраторної хвороби (а.с.12) факт смерті також підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.13).

Згідно до довідки №1871 від 23 листопада 2022 року ОСОБА_1 разом з донькою ОСОБА_4 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с.15).

Постановою №144/02-31 від 18 листопада 2022 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті її матері. (а.с.19).

Відповідно до договору купівлі-продажу від 29 січня 2014 року ОСОБА_3 придбала квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с.20) право власності ОСОБА_3 на дану квартиру підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. (а.с.21).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Положенням ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 року № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Частиною 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2023 року №480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

24 червня 2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року внесено зміни до частини 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач, звертаючись до суду із позовом, серед поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини вказує на те, що вона перебувала в стані хвилювання та суму, через втрату матері, після чого цей стан значно погіршився початком повномасштабної війни. Крім того одним з обґрунтувань пропуску строків стало існування малолітньої дитини, яку ні з ким було залишити під час повітряних тривог та факт того, що позивач є матір`ю одиначкою.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від 21.05.2020 у справі №404/251/17 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Отже, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, не можуть бути визнані судом поважними, оскільки, самі по собі ці обставини без встановлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчать про поважність причин пропуску зазначеного строку, та позивачем не надано жодних допустимих та належних доказів на підтвердження цих тверджень.

Враховуючи, наведене, та той факт, що позивачем не було доведено поважність (пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій) причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані, а тому не підлягають до задоволенню.

Відповідно до положень Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» (заява № 39598/03 від 21 липня 2011 року) суд вказав, що при оцінці доказів, суд, як правило - застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

Європейський суд з прав людини також вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265,282-283,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуард Петрович про визначення додаткового терміну для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 29 червня 2023 року.

Суддя С.О. Демидова