ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/93/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м.Києва Осіпенко Л.М., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні суду в м.Києва заяву адвоката Мартинова Кирила Віталійовича діючого в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник Мартинов Кирило Віталійович до Приватного виконавця Виконавчого округу м.Києва Кравець Вадима Валентиновича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Державного підприємства «Сетам» про визнання незаконним та скасування Акту про реалізацію предмета іпотеки та Свідоцтва про залишення стягувачем за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулись, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м.Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Разом з позовом представником позивача також подано заяву про забезпечення позову, в якій Мартинов К.В. просить суд накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що представник позивача вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки вказана квартира, яка є предметом спору, може бути відчужене на користь третіх осіб.

Дослідивши зміст заяви з доданими до неї копіями документів, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.151 ЦПК України, суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ст.152 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням продажу описаного майна, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, передачею речі, яка є предметом спору на зберігання іншим особам.

Відповідно до роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» від 22 лютого 2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Слід також зазначити, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач просить визнати незаконними та скасувати Акти про реалізацію предмета іпотеки, Свідоцтво про залишення стягувачем за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулись та скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно на ім`я АТ «Альфа-Банк» на об`єкт нерухомого майна, яким є квартира АДРЕСА_2 .

Судом встановлено наявність спору між сторонами, та при вирішенні питання щодо забезпечення позову береться до уваги можливість виконання судового рішення у разі його задоволення.

Крім того, суд враховує, що згідно із ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Враховуючи наведене правило процесуального закону суд має право, однак, він не зобов`язаний вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені ч.3 ст.154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі №61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката Мартинова Кирила Віталійовича діючого в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник Мартинов Кирило Віталійович до Приватного виконавця Виконавчого округу м.Києва Кравець Вадима Валентиновича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Державного підприємства «Сетам» про визнання незаконним та скасування Акту про реалізацію предмета іпотеки та Свідоцтва про залишення стягувачем за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулись, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, її оскарження не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після її постановлення.

Копію ухвали направити сторонам по справі для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвали суду щодо забезпечення позову до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги, їх подання не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом.

Суддя: Осіпенко Л.М.