Справа № 2-357/05
Провадження №2-зз/639/30/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року Жовтневий районний суд м. Харковау складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-357/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року представник заявника ОСОБА_1 ОСОБА_6 , звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова з заявою про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-357/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди.

В обґрунтування заяви посилаєтьсяна те, що заявник є сином відповідача ОСОБА_3 . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 листопада 2004 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 5-й ХДНК 08.09.1993.

Зазначив, що10.02.2023 ОСОБА_3 помер та після його смерті спадкоємцем є заявник ОСОБА_1 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій державного нотаріуса Другої міської державної нотаріальної контори заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в зв`язку з тим, що на нерухоме майно ОСОБА_3 накладений арешт.

Вважає, що на теперішній час є всі законні підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Суд, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа № 2-357/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 листопада 2004 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 5-й ХДНК 08.09.1993.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2005 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 майнову шкоду в розмірі 4 590, 62 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 5 000, 00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 59, 50 грн.

У позові ОСОБА_2 до ОСОБА_4 відмовлено як в необґрунтованому.

Рішенням апеляційного суду Харківської області від 07 грудня 2005 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2005 року змінено. Позовні вимоги ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування моральної шкоди 1 000 грн. В іншій частині рішення залишено без змін.

Ухвалою Апеляційного суду Луганської області від 09 листопада 2007 року касаційну скаргу ОСОБА_3 відхилено. Рішення апеляційного суду Харківської області від 07 грудня 2005 року залишено без змін.

Заявник посилається на те, що на майно яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 накладено арешт на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 08.11.2004. Власником нерухомого майна є відповідач ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник заявника зазначає, що заявник ОСОБА_1 є спадкоємцемОСОБА_3 , який був відповідачем у справі.

Порядок скасування вжитих судом заходів забезпечення позову врегульовано приписами статті 158 Цивільного процесуального кодексу України.

За загальним правилом заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу.

Так, відповідно до частини 1 статті 158Цивільного процесуальногокодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

В силу приписів частини 1 статті 42 Цивільного процесуальногокодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 48 Цивільного процесуального кодексу України).

Як вбачається з матеріалів справи, учасниками у цивільній справі є позивач ОСОБА_2 , відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та третя особа: ОСОБА_5 .

В даному випадку, ОСОБА_1 не приймав участі у справі і не є учасником справи № 2-357/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди, у зв`язку з чим він не може звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову у вказаній цивільній справі в порядку, встановленому статтею 158 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, п. 9 постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016, роз`яснено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Крім того, аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 607/15533/17.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Частиною 9 ст. 10 ЦПК України встановлено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи викладене, оскільки заявник ОСОБА_1 не є учасником у цивільній справі № 2-357/05, суд приходить до висновку, що заяву про скасування заходів забезпечення позову слід повернути заявнику.

Також суд роз`яснює заявнику,що з метою зняття арешту з нерухомого майна він має право звернутися до суду з відповідним позовом в загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 158, 259 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-357/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення майнової та моральної шкоди повернути заявнику.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 27.12.2023

Суддя В.В. Труханович