У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.06.2023 Справа №607/20777/18

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі головуючого судді Позняка В.М., за участю секретаря судового засідання Кужель К.С., представників відповідачів Башуцького І.Я., Бовгирі О.П.,

розглянувши в залі судових засідань Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області питання залишення без розгляду позовів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_2 , треті особи, які заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: державний реєстратор Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області Музика Ігор Євгенович, Комунальне підприємство «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області в особі Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області, про визнання недійсним та скасування рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень та скасування запису у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації права власності на квартиру, витребування нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Державного реєстратора Тернопільської філії комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області Музики Ігоря Євгеновича, Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області в особі Тернопільської філії комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_2 , треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним та скасування рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень та скасування запису у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації права власності на квартиру, витребування нерухомого майна.

11 грудня 2018 року треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулись до суду із позовними заявами із тим самим обґрунтуванням та просили, зокрема, витребувати у ОСОБА_2 на їх користь по 1/4 вказаної квартири.

Представники відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судовому засіданні просили залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Розглянувши клопотання, суд вважає, що воно підлягає до задоволення, зважаючи на таке.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 червня 2019 року, яке залишено без змін Постановою Тернопільського апеляційного суду від 06 листопада 2019 року, задоволено позовні заяви ОСОБА_1 , третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Постановою Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року частково задоволено касаційні скарги ТОВ «Вердикт Капітал» та ОСОБА_2 ; скасовано рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 червня 2019 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 06 листопада 2019 року та передано справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Сливки Л.М. від 27 листопада 2020 року цивільну справу №607/20777/18 прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 03 січня 2023 року із занесенням до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 06 квітня 2023 року на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 квітня 2023 року справу прийнято до свого провадження суддею Позняком В.М. та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з викликом сторін зі стадії судового розгляду. Судовий розгляд справи призначено на 19 квітня 2023 року.

Представник позивача та третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_7 була належним чином повідомленою про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується телефонограмою (т.7 а.с. 173,174). Про обізнаність із часом і місцем судового на вказану дату розгляду свідчить і заява ОСОБА_7 про відкладення слухання справи (т. 7 а.с. 185). Відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Крім того, позивач ОСОБА_1 була повідомлена смс-повідомленням на номер телефону, зазначений у позовній заяві (а.с.174).

В судове засідання, призначене на 19 квітня 2023 року позивач ОСОБА_1 та треті особи, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник ОСОБА_7 не з`явилися. У зав`язку із неявкою позивачки та третіх осіб, які заявляють самостійних вимог слухання справи відкладено на 04 травня 2023 року.

В судове засідання 04 травня 2023 року позивач ОСОБА_1 та треті особи, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник ОСОБА_7 не з`явилися. У зв`язку із відсутністю даних про належне повідомлення слухання справи відкладено на 29 травня 2023 року.

Представник позивача та третіх осіб ОСОБА_7 про час та місце судового засідання на 29 травня 2023 року була повідомлена, про що свідчить її заява від 29.05.2023 (т.7 а.с. 214-218), що в силу частини п`ятої статті 130 ЦПК України є належним повідомленням позивачки та третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги.

В судове засідання призначене на 29 травня 2023 року позивач ОСОБА_1 , треті особи, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник ОСОБА_7 не з`явилися. 29 травня 2023 року від адвоката Сампари Н.М. надійшла заява, в якій остання повідомила, що розірвала договір про надання правової допомоги, за яким нею здійснювалося представництво позивачки ОСОБА_1 та третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при цьому доказів розірвання договору суду не надано, як і не зазначено коли такий договір розірвано. У зв`язку із неявкою позивачів та третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги слухання справи відкладено на 29 червня 2023 року.

Про судове засідання, призначене на 29 червня 2023 року позивачка ОСОБА_1 повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення повістки під розпис 07.06.20, а також смс-повідомлення на зазначений позивачкою номер телефону, яке вона отримала 01.06.2023 о 15:43:18.

Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_4 про судове засідання, призначене на 29 червня 2023 року повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення повістки під розпис 07.06.2023 також смс-повідомлення на зазначений ним номер телефону, яке отримав 01.06.2023 о 15:43:18.

Крім того, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_3 про судове засідання, призначене на 29 червня 2023 року повідомлявся належним чином, про що свідчить надіслання судової повістки на останнє зареєстроване ним місце проживання АДРЕСА_1 , а також на повідомлене в позовній заяві місце проживання АДРЕСА_1 . Крім того, надсилалося СМС повідомлення на номер телефону, який зазначено в позовній заяві ОСОБА_8 , яке ним не отримано. Також, його виклик було здійснено через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 щодо повернення рекомендованої кореспонденції до суду з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою». Так, Верховний Суд зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду близька за змістом правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Однак, в судове засідання 29 червня 2023 року позивачка ОСОБА_1 та треті особи, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , не з`явилися.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Таким чином, оскільки позивачка та позивач ОСОБА_1 та треті особи, які заявляють самостійні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду, при цьому судом використано усі можливі засоби для її належного повідомлення, повторно в судове засідання не з`явилися, а тому суд доходить переконання, що позов позивачки та третіх осіб слід залишити без розгляду.

При цьому суд враховує, що заява про розгляд справи у відсутності позивачів та третіх осіб відсутня, а зважаючи на предмет позову та категорію справи, суд не може розглянути справу без пояснень позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 43, 44, 158, 223, 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_2 , треті особи, які заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: державний реєстратор Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області Музика Ігор Євгенович, Комунальне підприємство «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області в особі Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області, про визнання недійсним та скасування рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень та скасування запису у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації права власності на квартиру, витребування нерухомого майна - залишити без розгляду.

Позов третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: державний реєстратор Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області Музика Ігор Євгенович, Комунальне підприємство «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області в особі Тернопільської філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Корецької районної ради Рівненської області, про визнання недійсним та скасування рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень та скасування запису у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації права власності на квартиру, витребування нерухомого майна - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Якщо ухвала суду не була вручена у день її складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддяВ. М. Позняк