Провадження № 2/643/5283/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.12.2023 м.Харків

Суддя Московського районного суду міста Харкова Осадчий О.В., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Панасенко Павло Петрович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Московського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у якому просить:

-виділити у натурі в особисту приватну власність ОСОБА_4 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідає належній йому 1/2 частці у праві спільної часткової власності на будинок, у вигляді приміщення будинку А1: кухня площею 8,6 кв.м. (№1- 12), житлова кімната площею 20,9 кв.м. (№1-4), коридор площею 9,0 кв.м. (№2-5), житлова кімната площею 23,9 кв.м. (№2-4), коридор площею 4,3 кв.м. (№2-6) та господарські будівлі та споруди: сарай - літ. Б, сарай - літ. Г, сарай - літ. К, льох - літ. Е, льох - літ. Л, огорожа №9, №2, №8, №6, а2-прибудова, а4- ганок, а6- ганок;

-припинити право спільної часткової власності ОСОБА_4 на житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-виділити ОСОБА_4 у користування земельну ділянку, на якій знаходиться житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідає належній йому 1/2 частці у праві спільної часткової власності на будинок у вигляді приміщення будинку А1: кухня площею 8,6 кв.м (№1-12), житлова кімната площею 20,9 кв.м. (№1-4), коридор площею 9,0 кв.м. (№2-5), житлова кімната площею 23,9 кв.м. (№2-4), коридор площею 4,3 кв.м. (№2-6) та господарські будівлі і споруди: сарай - літ. Б, сарай - літ. Г, сарай - літ. К, льох - літ. Е, льох - літ. Л, огорожа №9, №2, №8, №6, а2- прибудова, а4- ганок, а6- ганок;

-стягнути з відповідачів судові витрати.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Так, за правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Пунктом 3 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду із даним позовом позивачем не визначено ціни позову, натомість вказано, що спір не містить вимог майнового характеру. До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у сумі по 1073,60 грн.

Разом з цим, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності) та вимога немайнового характеру (про визначення порядку користування земельною ділянкою).

У разі коли у позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру, що передбачено ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 1073,60 грн. на 2023 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 13 420,00 грн. на 2023 рік).

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 2023 рік складає 1073,60 грн.

Натомість позивачем не зазначено ціну позову та сплачено судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 1073,60 грн., що підтверджується квитанцією АТ КБ «Приватбанк» №0.0..1 від 19.12.2023.

Отже, позивачу необхідно визначити ціну позову та доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення. Недоліки підлягають усуненню шляхом наданням доказів сплати судового збору та зазначенням ціни позову.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Осадчий