"04" липня 2023 р.
Справа № 642/1057/23
Провадження № 2/642/310/23
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

04 липня 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова

в складі: головуючого судді Вікторова В.В.

за участю секретаря Шнайдер Д.С

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У березня 2023 року позивач звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона є внучкою та спадкоємцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 09.01.2001 року ОСОБА_3 отримала у спадщину житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Батько позивачки - ОСОБА_4 помер раніше її баби ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивачка є внучкою ОСОБА_3 і її спадкоємцем першої черги за правом представлення після смерті батька - ОСОБА_4 . Станом на час смерті ОСОБА_3 була одна зареєстрована в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . 05.09.2013 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І., за реєстровим №3864, за яким ОСОБА_3 на випадок смерті зробила розпорядження, все своє майно заповіла в рівних частках кожному - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є позивачка, ОСОБА_5 та її брат ОСОБА_2 . Позивачка вказує, що спадкова справа не заводилась, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач планувала у межах шестимісячного строку прийняття спадщини звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини у м. Харкові із заявою про прийняття спадщини, однак 24.02.2022 року Російська федерація здійснила збройну агресію по відношенню до України. З 24.02.2022 року до теперішнього часу позивач постійно знаходилася в м. Харкові. У межах шестимісячного строку прийняття спадщини позивач зверталася усно до нотаріуса щодо консультації щодо порядку прийняття спадщини в умовах воєнного часу, та нотаріус повідомила їй, що Спадковий реєстр не працює, а в відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. З 24.02.2022 року м. Харків піддавався постійним обстрілам Російською федерацією із застосуванням артилерії РСЗВ та ракет, бомбардуванням авіацією, та м. Харків безпосередньо знаходилось в районі проведення воєнних (бойових) дій. Позивач вказує, що у зв`язку з постійними обстрілами м. Харкова, в тому числі району, де знаходився її будинок за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з загрозою для свого життя та здоров`я, вона не могла звернутись до нотаріуса в межах шести місячного строк для прийняття спадщини з заявою про прийняття спадщини, так як виходити з будинку, пересування по місту було небезпечно; протягом 2022 року у неї погіршилось здоров`я, була загальна слабкість організму, погане самопочуття, у зв`язку з чим вона мало пересувалась та майже завжди знаходилась в квартирі.

13.02.2023 року позивач завернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А., та нотаріусом їй було роз`яснено, що вона не може прийняти її заяву про відкриття спадщини та відкрити і зареєструвати спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини, для захисту своїх прав з метою спадкування після померлої ОСОБА_3 їй необхідно звернутись до суду.

Позивач вказує, що первинна редакція п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 р. передбачала, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Згідно з п. 3 постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, відповідно строк для подання заяви про прийняття спадщини становив до 23.08.2022 року.

Згідно Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23.08.2022 року, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 вiд 25.04.2022 р. Харківська міська територіальна громада розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій. Позивач вказує, що знаходження в районі проведення воєнних (бойових) дій є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини; звітами про обстановку в місті Харківської міської ради підтверджується, що м. Харків, з першого дня війни систематично обстрілювали ворожі війська, від таких обстрілів були потерпілі з ушкодженнями здоров`я та загиблі.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.03.2023 року відкрито провадження по даній справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судове засідання.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 07.03.2023 року було витребувано у Департаменту реєстрації Харківської міської ради дані про те, за якою адресою було зареєстрованим місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 23.10.2021 року; дані чи були інші особи зареєстрованими станом на 23.10.2021 року за адресою реєстрації місця проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.06.2023 року було поновлено Харківській міській раді пропущений процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву, підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Від представника відповідача Харківської міської ради Гевел І.А. 01.06.2023 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив поновити пропущений строк для подання відзиву, прийняти відзив на позовну заяву, відмовити в задоволенні позову та розглянути справу без його участі.

Від представника позивача до суду 05.06.2023 року надійшла відповідь на відзив в порядку ст.179 ЦПК України.

У судовому засідання представник позивача не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позові.

Представник відповідача Харківської міської ради до судового засідання не з`явився, у відзиві на позов просив розглянути справу без участі

Третя особи ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, через підсистему Електронний суд подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, встановив наступні факти та наступні правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивачки - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_1 від 26.10.2021 року.

Батько позивача ОСОБА_6 - ОСОБА_4 помер раніше її баби ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_2 від 26.07.2000 року.

Позивач ОСОБА_5 є внучкою померлої ОСОБА_3 та її спадкоємцем першої черги за правом представлення після смерті батька - ОСОБА_4 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_3 від 20.01.1981 року, свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_4 від 12.03.2005 року, свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_5 від 19.07.1958 року.

На момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Інші особи на момент смерті ОСОБА_3 за вказаною адресою зареєстровані не були, що підтверджується листом Департаменту реєстрації Харківської міської ради.

05.09.2013 року ОСОБА_3 склала заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І. за реєстровим №3864, за яким ОСОБА_3 на випадок її смерті зробила розпорядження, все її майно заповіла в рівних частках кожному: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 05.09.2013 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І. за №3864 та копією Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі №35033002 від 05.09.2013 року про реєстрацію заповіту.

Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом, серія АВН №158869 від 09.01.2001 року, яке зареєстроване у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» за реєстровим №53622 від 17.09.2001 року померла ОСОБА_3 була власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями першої черги за законом та заповітом після смерті ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 та її брат третя особа - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини, що підтверджується копією Витягу зі Спадкового реєстру №71592175 від 23.02.2023 року.

13.02.2023 року листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А. було роз`яснено ОСОБА_1 , що нотаріус не може прийняти її заяву про відкриття спадщини та відкрити і зареєструвати спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини, для захисту її прав з метою спадкування після померлої ОСОБА_3 та захисту права власності в порядку спадкування їй необхідно звернутись до відповідного суду, що підтверджується копією листа приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А. від 13.02.2023 року.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за заповітом на майно після смерті її баби ОСОБА_3 .

На підставах ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється термін в шість місяців, що починається з моменту відкриття спадщини.

Звертаючись з даним позовом, ОСОБА_1 вказує, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Обґрунтовуючи поважність пропуску нею строку звернення для прийняття спадщини, позивач вказує, що первинна редакція п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 р. передбачала, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Згідно з п. 3 постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року було установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, відповідно строк для подання заяви про прийняття спадщини становив до 23.08.2022 року. Згідно Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23.08.2022 року, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 вiд 25.04.2022 р. Харківська міська територіальна громада розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій.

Позивач вказує, що звітами про обстановку в місті Харківської міської ради підтверджується, що м. Харків, з першого дня війни систематично обстрілювали ворожі війська, від таких обстрілів були потерпілі з ушкодженнями здоров`я та загиблі; з 24.02.2022 року вся територія м. Харків піддавалася постійним обстрілам Російською федерацією та вона була обмежена у реалізації свого права подати заяву про прийняття спадщини у зв`язку з в небезпечною обстановкою в м. Харкові та безпосередньою загрозою для її життя та здоров`я; знаходження в районі проведення воєнних (бойових) дій є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2 статті 1220 ЦК України).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України№ 64/2022 введено воєнний стан.

Режим воєнного стану триває і до цього часу. На території України ведуться активні бойові дії. Місто Харків знаходилось в зоні активних бойових дій.

Громадяни України в свою чергу, позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом.

Позивач є внучкою та спадкоємцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , мала намір прийняти спадщину в установлений законом 6-місячний строк до 23.04.2022 року, але була позбавлена можливості це зробити у зв`язку з введенням воєнного стану, окупацією частини Харківської області та бойовими діями, обстрілами м.Харкова та Харківської області.

З урахуванням введеного в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.

Крім того з матеріалів справи убачається, що позивачка є спадкоємцем померлої ОСОБА_3 , яка за життя склала заповіт на її ім`я.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справ № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховним судом в постанові по справі № 585/2163/22 від 08.06.2023 року було роз`яснено, що водночас апеляційний суд підставно звернув увагу на те, що воля спадкодавця на випадок її смерті, викладена у формі заповіту, підлягає обов`язковій реалізації на користь ОСОБА_1, оскільки свобода та реалізація положень заповіту після відкриття спадщини мають фундаментальне значення у спадкових правовідносинах.

Строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою у 6 місяців становив до 23.04.2022 року.

Станом на 23.04.2022 року була чинною постанова Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року (в редакції із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 209 від 06.03.2022), згідно з п. 3 вказаної постанови перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану.

Уже після закінчення шести місячного строку для прийняття спадщини, який становив до 23.04.2022 року, 24.06.2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року було внесено зміни: «установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці».

Протягом 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, який становив до 23.04.2022 року ОСОБА_1 мала право у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування) та розраховувати, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору.

Верховним судом в постанові по справі № 580/1300/22 від 18.01.2023 року було роз`яснено, що «69. Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 вказано, що юридичну визначеність слід розуміти через такі її складові елементи: чіткість, зрозумілість, однозначність норм права; право особи у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування). 70. У Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 також зазначено, що кожна особа залежно від обставин повинна мати можливість орієнтуватися в тому, яка саме норма права застосовується у певному випадку, та мати чітке розуміння щодо настання конкретних юридичних наслідків у відповідних правовідносинах з огляду на розумну та передбачувану стабільність норм права. 75. Також колегія суддів зазначає, що поняття «легітимні очікування», головним чином походять від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання. 76. Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими. 79. Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі приписів щодо певного права, яке однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, який визначає механізм реалізації такого права, не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 76-83, 130, 141, 265 ЦПК України, ст. 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму ВС України №7 від 30.05.08 року " Про судову практику у справах про спадкування", суд -

У х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), додатковий строк 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Вікторов