Справа № 766/87/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2023 року Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Скрипнік Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Єрьоменко Ірини Олегівни про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, визнання особи такою, що не прийняла спадщину визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

До Херсонського міського суду Херсонської області надійшла вищезазначена позовна заява. В якій позивач просить зменшити сплату судового збору до 1 075 гривень, визнати факт не проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини, визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , визнати право власності в порядку спадкування за законом за мною - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла вигляді і квартири АДРЕСА_2 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач звернувся до суду із двома позовними вимогами немайнового характеру та однією вимогою майнового характеру.

Згідно пункт 2.1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.), яка сплачена позивачем.

Одночасно, позивач звернувся до суду із вимогою про визнання права власності на спадкове майно (вимогою майнового характеру), останньому необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, які визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно пункт 1.1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420,00 грн.).

Крім того, відповідно до положень п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач звертається з позовом до відповідача про визнання права на спадкове майно, тобто з позовом майнового характеру. Однак, в позовній заяві вказана ціна позову 25000,00 грн. (вартість 1/2 частини двокімнатної квартири), але не надані докази вартості майна, на яке позивач просить визнати право власності.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За приписами абз. 3 п. 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, що зазначається в такому звіті.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. Відтак, позивачем не надано доказів проведення оцінки майна та не вказано ціни позову, яка б відповідала вартості майна, яке є предметом спору.

Разом з тим, позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про зменшення сплати судового збору, в якому останній просить суд зменшити розмір судового збору до 1073,60 грн., які сплачені ним за вимогу немайнового характеру.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 вказаної вище статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, що містяться в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до ст.8 Закону № 3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У клопотанні про зменшення сплати судового збору не зазначено конкретних доказів щодо майнового стану позивача, відсутності фінансової можливості сплатити судовий збір, які б давали правові підстави для задоволення клопотання про зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

На підставі наведеного, в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Відтак, з метою усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно:

1)надати докази тяжкого матеріального положення (перебування на обліку в центрі зайнятості), які дадуть суду підстави для зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

2)визначити ціну позову, станом на час подання позовної заяви, та надати суду докази вартості спадкового майна, яке позивач просить визнати за ним в порядку спадкування та, за необхідності, сплатити судовий збір.

Згідно ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини, зокрема, у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, ст.5 Закону України «Про судовий збір», суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про зменшення суми сплати судового збору за подання позовної заяви.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Єрьоменко Ірини Олегівни про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, визнання особи такою, що не прийняла спадщину визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху, запропонувавши позивачу в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Скрипнік