Дата документу 29.06.2023
Провадження № 2-с/334/62/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Козлова Н.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя від 30.12.2021 року у справі № 334/10105/21,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя від 30.12.2021 року у справі № 334/10105/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком у розмірі 10704,40 грн., яка складається з боргу 8787,34 грн.; інфляційних збитків 1539,00 грн.; 3-х відсотків річних 388,06 грн. а також судовий збір у розмірі 227,00 грн.

Заява вмотивована наступним: заявником не додано договору про надання послуги. А також, сума заборгованості є необґрунтованою.

До заяви про скасування судового наказу ОСОБА_1 додано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, ке мотивовано тим, що про існування судового наказу вона дізналася лише коли його отримала 15.06.2023 року при ознайомленні в Дніпровському відділі державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) з матеріалами виконавчого провадження 71794275, відкритого на підставі вказаного наказу.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу, оцінивши та дослідивши у сукупності докази у справі та матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з пунктом 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Судом встановлено, що судовим наказом Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 30 грудня 2021 року по справі № 334/10105/21, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» про видачу судового наказу - стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за послуги з управління багатоквартирним будинком у розмірі 10704,40 грн., яка складається з боргу 8787,34 грн.; інфляційних збитків 1539,00 грн.; 3-х відсотків річних 388,06 грн. а також судовий збір у розмірі 227,00 грн. (а.с.34).

За правилами ч. 1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання визначені положеннями ст. 170 ЦПК України, за якими заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником. До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті. У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Ознайомившись з заявою про скасування судового наказу встановлено, що остання не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19.02.2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.

Поновлення строку на оскарження без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Тому, у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Зокрема, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п.3 ч.6 ст.272 ЦПК України).

Як встановлено судом, ОСОБА_1 особисто отримала судовий наказ 20.01.2022 року, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.36). Отже, 15-ти денний строк для подання заяви про скасування судового наказу закінчився 04 лютого 2022 року, в той час як з заявою про скасування зазначеного судового наказу ОСОБА_1 звернулася 28 червня 2023 року, на підставі чого, суд вважає невиправданим поновлення процесуального строку без наявності доказів про поважність його пропуску, оскільки таке поновлення призводило б до порушення принципів цивільного судочинства, зловживання процесуальними правами, затягування судового розгляду, нехтування принципом правової визначеності, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Посилання ОСОБА_1 про те, що про існування судового наказу вона дізналася лише коли його отримала 15.06.2023 року при ознайомленні в Дніпровському відділі державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) з матеріалами виконавчого провадження 71794275, відкритого на підставі вказаного наказу, суд до уваги не приймає, оскільки воно спростовано матеріалами справи, а саме поштовим повідомленням про отримання судового наказу (а.с.36).

За таких обставин, суд приходить до висновку про недоведеність заявником поважності пропуску строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про поновлення строку слід відмовити.

Крім того, суд зазначає, що боржником в супереч вимогам ст.170 ЦПК України, не додано до заяви про скасування судового наказу, наказ, що оспорюється.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заявником подано неналежно оформлену заяву про скасування судового наказу, на підставі чого приходжу до висновку про наявність визначених процесуальним законом підстав про повернення ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу, - без розгляду.

При цьому, з метою не допущення порушення права заявника на судовий захист шляхом звернення до суду з заявою про скасування судового наказу та її розгляд судом суд розяснює, що чинними нормами цивільно-процесуального законодавства не встановлено заборону повторного звернення до суду із заявою про скасування судового наказу у разі її повернення без розгляду.

Окрім того, така заява, при її повторному поданні до суду, повинна відповідати вимогам ч.ч. 1-5 ст. 5 ст. 170 ЦПК України, а також, враховуючи положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, у разі повторного звернення із заявою про скасування судового наказу після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України, - містити обґрунтовану вимогу про поновлення строку для подання такої заяви.

Керуючись ст. ст.170,258-260 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання заявника ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з заявою про скасування судового наказу виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя 30 грудня 2021 року по справі № 334/10105/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком у розмірі 10704,40 грн., яка складається з боргу 8787,34 грн.; інфляційних збитків 1539,00 грн.; 3-х відсотків річних 388,06 грн. а також судовий збір у розмірі 227,00 грн. - залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя 30 грудня 2021 року по справі № 334/10105/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком у розмірі 10704,40 грн., яка складається з боргу 8787,34 грн.; інфляційних збитків 1539,00 грн.; 3-х відсотків річних 388,06 грн. а також судовий збір у розмірі 227,00 грн. - повернути ОСОБА_1 без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 29.06.2023 року.

Суддя: Козлова Н. Ю.