УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

28 вересня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ), треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації (; адреса: 03020, м. Київ, просп. Повітрофлотський, буд. 41), Служба у справах дітей Шосткинської міської ради Сумської області (адреса: 41100, Сумська обл., м. Шостка, вул. Садовий бульвар 9 Б), про позбавлення батьківських прав та стягнення додаткових витрат на утримання дитини,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

29.08.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 23.08.2022, за підписом позивача, в якій він просить суд:

- позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 додаткові витрати на дитину у розмірі 2 502,50 грн;

- зобов`язати Службу у справах дітей Шосткинської міської ради Сумської області надати висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 05.09.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 12.09.2022 вказаний позов було залишено без руху та надано час для виправлення недоліків.

12.10.2022 до суду надійшла заява представника позивача до якої додано документи, які свідчать про усунення недоліків, наявних в первинно поданому позові.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17.10.2022 за вказаним позовом відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати в загальному позовному провадженні, підготовче засідання у справі призначено на 06.04.2023.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06.04.2023 підготовче засідання у справі було відкладено на 29.06.2023, зокрема, у зв`язку з відсутністю в матеріалах справи висновків щодо розв`язання спору, які судом в порядку ст. 19 Сімейного кодексу України було витребувано осудом у Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та Служби у справах дітей Шосткинської міської ради Сумської області.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 29.06.2023 підготовче засідання у справі відкладено на 28.09.2023 у зв`язку з повторним витребуванням у Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в порядку ст. 19 Сімейного кодексу України письмового висновку щодо розв`язання спору.

Щодо заяви про залишення позову без розгляду

27.09.2023 до суду надійшла заява за підписом представника позивача - адвоката Ліщишина І.В. (діє на підставі ордеру від 11.10.2022), датована 27.09.2023, в якій він просить суд залишити позов без розгляду (повністю) на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді заяви та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.07.2020 у справі № 585/2152/19 (провадження № 61-4450св20) та від 11.04.2019 у справі № 712/13263/17 (провадження № 61-29936св18).

Суд бере до уваги, що для вчинення такої юридично значимої дії, суд має пересвідчитись по-перше в наявності відповідного обсягу повноважень та компетенції у особи, яка просить її вчинити.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЦПК України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Вбачається, що наявний в матеріалах справи ордер від 11.10.2022 № 1290478 на право представництва інтересів ОСОБА_1 (позивача у справі) адвокатом Ліщишиним І.В. обмежень щодо права на звернення до суду з заявою про залишення позову без розгляду не містить (а.с. 31).

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 569/24629/18 (провадження № 61-3235св22), у пунктах 4-6, 14 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36 передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України. Ордер встановленої форми є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера. Відповідальність за достовірність вказаних в ордері даних несе адвокат (особа, яка видала ордер) (пункт 16 вказаного Положення).

Статтею 400-1 Кримінального кодексу України передбачена відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, встановлених договором про надання правничої допомоги

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.07.2022 у справі № 388/1029/20 (провадження № 61-5083св22):

«За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29 червня 2021 року у справі № 505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19 (провадження № 61-20050св21)».

Враховуючи, що звернення з заявою про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом позивача, здійснено до початку розгляду справи по суті, і залишення позову без розгляду не суперечить закону і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та держави, суд вважає за можливе задовольнити заяву представника позивача та залишити позов у даній справі без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що ч. 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду, - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Шосткинської міської ради Сумської області, про позбавлення батьківських прав та стягнення додаткових витрат на утримання дитини, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич