УХВАЛА

25 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 554/9012/16-ц

провадження № 61-17704ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , опікуна ОСОБА_2 , на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року у справі за позовами:

ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у Дніпровській області, ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», про визнання рішення недійсним, скасування рішення та реєстраційної дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання дій неправомірними;

ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання частково недійсним договору іпотеки;

ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», про визнання дій протиправними, скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Головного територіального управління юстиції у Дніпровській області, ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу (далі - приватний нотаріус) Бондаренка Р. О., Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Публічне акціонерне товариство (далі - ПАТ) «ВТБ Банк», про визнання рішення недійсним, скасування рішення та реєстраційної дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання дій неправомірними.

У червні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ПАТ «ВТБ Банк», ТОВ «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання частково недійсним договору іпотеки.

У жовтні 2017 року ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до приватного нотаріуса Бондаренка Р. О., ТОВ «Фінансова компанія «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ПАТ «ВТБ Банк», про визнання дій протиправними, скасування рішення.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05 липня 2017 року справу № 554/5000/17 за позовом ОСОБА_3 до ПАТ «ВТБ Банк», ТОВ «ФК «Поліс» про визнання частково недійсним договору іпотеки; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та справу за позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Бондаренка Р. О., ТОВ «ФК «Поліс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ПАТ «ВТБ Банк», про визнання рішення недійсним, скасування рішення та реєстраційної дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання дій неправомірними об`єднано в одне провадження зі справою № 554/9012/16-ц.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 21 грудня 2017 року позов ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Бондаренка Р. О., ТОВ «Фінансова компанія «Поліс»; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ПАТ «ВТБ Банк», про визнання дій протиправними та скасування рішення об`єднано в одне провадження зі справою № 554/9012/16-ц.

Ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 29 травня 2018 року залучено до справи як співвідповідача Головне територіальне управління юстиції у Дніпровській області та опікуна ОСОБА_2 - ОСОБА_1 .

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року у позовах відмовлено.

Ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року за заявами ТОВ«ФК «Поліс» скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави від 07 листопада 2016 року у справі № 554/8094/17, від 04 листопада 2016 року у справі № 554/9012/16-ц, від 08 листопада 2016 року по справі № 554/9012/16-ц.

Ухвалою Октябрського районного суду від 07 грудня 2018 року виправлено описки у мотивувальних частинах ухвал Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року щодо дат, зазначених в мотивувальних частинах постановлених ухвал.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року скасовано, ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_3 і задоволення позову ОСОБА_5 . Визнано дії приватного нотаріуса Бондаренка Р. О. та ТОВ «ФК «Поліс» щодо реєстрації за ТОВ «ФК «Поліс» права власності на нежитлове приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (далі - нежитлове приміщення), протиправними. Визнано незаконним та скасовано рішення приватного нотаріуса Бондаренка Р. О. від 19 жовтня 2016 року щодо реєстрації права власності на нежитлове приміщення. Скасовано реєстраційну дію та запис про право власності на вказане нерухоме майно за ТОВ «ФК «Поліс».

Рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 16 жовтня 2018 року в частині відмови в позові ОСОБА_3 про визнання частково недійсним договору іпотеки та усунення перешкод у користуванні майном залишено без змін.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року про скасування заходів забезпечення позову, застосовані ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави від 04 та 08 листопада 2016 року, 07 листопада 2017 року скасовано.

Відмовлено в задоволенні заяв ТОВ «ФК «Поліс» про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави від 04 та 08 листопада 2016 року, 07 листопада 2017 року.

Скасовано ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 07 грудня 2018 року про внесення виправлень до ухвал Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року.

Постановою Верховного Суду від 16 червня 2021 року постанову Полтавського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року в частині вирішення позову ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, приватного нотаріуса Бондаренка Р. О., ТОВ «Фінансова компанія «Поліс» про визнання рішення недійсним, скасування рішення та реєстраційної дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання дій неправомірними та позову ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Бондаренка Р. О., Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ТОВ «ФК «Поліс» про визнання дій протиправними, скасування рішення, скасовано. Справу в цій частині направлено на новий розгляд до Полтавського апеляційного суду.

У частині відмови в позові ОСОБА_3 щодо визнання частково недійсним договору іпотеки та усунення перешкод у користуванні майном, а також в частині оскарження ухвал Октябрського районного суду від 16 жовтня 2018 року суд касаційної інстанції справу не переглядав та на новий розгляд до суду апеляційної інстанції не передавав.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року апеляційні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року в частині позовних вимог ОСОБА_3 , ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Бондаренка Р. О. скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення про відмову в позові з інших підстав.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року в частині позовних вимог ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ТОВ «Фінансова компанія «Поліс» про визнання рішення недійсним, скасування рішення та реєстраційної дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання дій неправомірними та позову ОСОБА_5 до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ТОВ «Фінансова компанія «Поліс» про визнання дій протиправними, скасування рішення залишено без змін.

У грудні 2023 року ОСОБА_1 , опікун ОСОБА_2 , звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 16 жовтня 2018 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року.

Заявник не сплатив судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру (абзац 2 частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення ОСОБА_3 до суду у жовтні 2016 року ) за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн), в редакції на час звернення до суду ОСОБА_3 у червні 2017 року та ОСОБА_5 у жовтні 2017 року) за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1 378,00 грн;

Згідно зі статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 600,00 грн.

Позови ОСОБА_3 подано у 2016 і 2017 роках. Позов ОСОБА_5 подано у 2017 році.

ОСОБА_1 , опікун ОСОБА_2 , оскаржує рішення судів повністю.

Позови містять чотири вимоги немайнового характеру (за позовом ОСОБА_3 , поданим у жовтні 2016 року, - 2 вимоги; за позовом ОСОБА_3 , поданим у червні 2017 року, - 1 вимога; за позовом ОСОБА_5 , поданим у жовтні 2017 року, - 1 вимога), тому судовий збір становить 2 382,40 грн (551,20грн ? 2 + + 640,00 грн х 2).

Врахувавши вищевикладене, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 4 764,80 грн (2 382,4?200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

У клопотанні, поданому з касаційною скаргою, ОСОБА_1 , опікун ОСОБА_2 , просить звільнити його від сплати судового збору на підставі статей 5, 8 Закону України «Про судовий збір». Зазначив, що відсутній дохід заявника з першого кварталу 2022 року до другого кварталу 2023 року, у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні тимчасово не працює, є батьком двох неповнолітніх дітей та опікуном недієздатної особи.

На підтвердження свого скрутного майнового стану заявник надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2022 року до 2 кварталу 2023 року

Клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю (пункт 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір»).

ОСОБА_1 , опікун ОСОБА_2 , не надав доказів того, що недієздатний ОСОБА_2 , є особою з інвалідністю, тому в цій частині клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який, сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Верховний Суд вважає, що надана заявником довідка є недостатніми доказами на підтвердження його скрутного майнового стану.

Таким чином, наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявник повинен надати копії касаційної скарги для всіх учасників справи.

Заявник не надав копійкасаційної скарги для всіх учасників справи.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 764,80 грн або надати підтверджуючі документи, що містять повну інформацію про його річний дохід за попередній календарний рік (2022 рік), або документи, що підтверджують його скрутний майновий стан, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» може бути підставою для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору (наприклад, відомості: про грошове утримання чи інші види доходів, з яких не утримуються суми податків, про відсутність нерухомого та рухомого майна, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо); надіслати два примірники копій касаційної скарги з додатками для учасників справи.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 , опікуну ОСОБА_2 , у звільненні від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , опікуна ОСОБА_2 , залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 20 січня 2024 року, але який не може перевищувати двадцяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник