Справа № 643/6889/23
Провадження № 2/643/2810/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2023 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого-судді Майстренко О.М., за участю секретаря Риндіч О.Б., розглянув у судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради , 3-тя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення порядку користування житловим приміщенням, вселення, суд, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Воробйова В.В. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради щодо встановлення порядку користування житловим приміщенням, вселення та зміну договору найму житлового приміщення.

В обґрунтування позову Позивач посилається на те, що місце проживання позивачки ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею у вказаній квартирі зареєстроване місце проживання наступних осіб: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (донька ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (брат колишнього чоловіка ОСОБА_1 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (син ОСОБА_2 ), що підтверджується копією довідки про зареєстрованих у житловому приміщення осіб від 22.03.2021 р.

Позивачка ОСОБА_1 вселилася до спірної квартири у якості члена сім`ї наймача після укладення шлюбу з ОСОБА_5 (шлюб укладено 08 липня 2006 року). Місце постійного проживання зареєстроване 06 грудня 2006 року (згідно запису у паспорті серія МН895797, сторінка 11, копія якого до позовної заяви додається). Від шлюбу у подружжя народилася донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про народження додається). Шлюб між подружжям розірвано рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18 березня 2013 року (копія додається). ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (копія свідоцтва про смерть додається).

В теперішній час між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник спір з приводу порядку користування вказаним житловим приміщенням. Відповідач ОСОБА_2 не проживає фактично у вказаній квартирі.

З 23 лютого 2021 року по 25 квітня 2021 року позивачка разом з донькою була вимушена тимчасово виїхати до своїх батьків. Це було пов`язано з матеріальним та моральним станом після смерті та похорон ОСОБА_5 .

Повернувшись, вони з донькою не змогли потрапити до квартири, не змогли відчинити двері. Виявилося, що замок на вхідних дверях змінено. Зателефонувавши до ОСОБА_2 , позивачка дізналася, що той змінив замки. Тому ОСОБА_1 вимушена була викликати поліцію, яку вимушена була чекати більш, ніж годину. Поліція так і не приїхала. Більш чекати не могла, тому що донька змерзла, весь час плакала, хотіла їсти. Позивачка вирішила тимчасово поселитися до знайомих. До теперішнього часу там проживає.

Позивачка не змогла домовитись з ОСОБА_2 , який на наступний день приїхав, відчинив двері та дозволив забрати самі необхідні речі. Відповідач вимагає знятися з реєстраційного обліку, планує самостійно приватизувати квартиру, позбавивши позивачку будь-яких прав на житло. Позивачка боїться ОСОБА_2 , який постійно їй погрожує. Не сплачує ні квартплату, ні комунальні послуги.

Вказана вище квартира належить на праві власності територіальній громаді міста Харкова. Наймодавцем квартири є Харківська міська рада. Квартира ізольована, складається з трьох кімнат (22,4 кв. м., 14,2 кв. м., 8,2 кв. м.), житловою площею 44,8 кв. м., загальною площею 59,5 кв. м. На кожного члена сім`ї припадає по 11,2 кв. м. житлової площі.

Внаслідок неправомірних дій відповідача ОСОБА_1 не може вселитися та проживати в квартирі, де зареєстрована. Відповідач перешкоджає позивачці у користуванні її єдиним житлом, відмовляється оформити окремі особові рахунки, тому ОСОБА_1 вимушена звернутися з даним позовом до суду.

Позивачка та її представник в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківська міська рада в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлялись належним чином, заяв про поважні причини своєї неявки або слухання справи за його відсутності не надали , відзив на позовну заяву не подавали, у зв`язку з чим, суд зі згоди позивача, визнав доцільним слухати справу у відсутність відповідачів, постановляючи заочне рішення, що не суперечить вимогам ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України.

Представник 3 -ї особи Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином, заяв про поважні причини своєї неявки або слухання справи за відсутності не надали , відзив на позовну заяву не подавали.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, свідків, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до вимог статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд, зокрема, вирішує питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо),які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити і як розподілити між сторонами судові витрати.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Пункт 7ст. 92 Конституції України встановлює, що правовий режим власності визначається виключно законами України.

Стаття 321 ЦК України встановлює непорушність права власності. Зокрема, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 47 Конституції України та ст.9 ЖК України гарантовано право громадянина на житло. Ніхто не може бути виселеним із займаного житла або обмежений у праві користування жилим приміщенням, не інакше як на підставі і у порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ст. 379 ЦК України житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.

Згідно зі ст. 65 ЖК України, наймач вправі в установленому порядку вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного права з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщення, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Відповідно до ст. 61 ЖК України, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадянського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 64 ЖК України, до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки.

Відповідно до ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не може бути самостійним предметом договору найму жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (ч. 1 ст. 48 ЖК), частина кімнати або кімната, пов`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Згідно зі ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду з позовом про захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; та своїми правами щодо предмету спору розпоряджається на власній розсуд.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_6 , в судовому засіданні підтвердили обставини, викладені у позовній заяві.

Суд враховує те, що позивачка ОСОБА_1 разом зі своєю донькою ОСОБА_4 вселились у спірну квартиру у якості членів сім`ї наймача та набули право користування квартирою, а відповідач ОСОБА_2 перешкоджає їм у здійсненні вищевказаного права, право проживання позивачки у спірній квартирі є порушеним та підлягає судовому захисту шляхом усунення перешкод у користуванні спірним житлом шляхом вселення до вказаної квартири.

Відповідачі на спростування вищевикладених доводів ніяких доказів суду не надали.

За змістом ст. 104 ЖК України член сім`ї наймача має право вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 ЖК України. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішений у судовому порядку. Правила встановлені частиною першою цієї статті, не поширюються на жилі приміщення в будинках підприємств, установ, організацій найважливіших галузей господарства (ч. 1 ст. 114 ЖК України) крім випадків, коли наймач одержав жилі приміщення не у зв`язку з трудовими відносинами або коли наймодавець втратив право на його виселення.

Спірна квартира належить територіальній громаді м. Харкова і на неї поширюється дія ст. 104 ЖК України.

Виходячи з того, що спірна квартира складається з трьох ізольованих кімнат жилою площею 44,8 кв. м., позивачка вважає за доцільне просити суд виділити їй та неповнолітній доньці дві кімнати: № НОМЕР_1 площею 14,2 кв. м. та №8 площею 8,2 кв. м., а загалом 22,4 кв. м. з відкриттям на її ім`я окремого особистого рахунку. При цьому відповідачу з його сином залишається кімната № НОМЕР_2 площею 22,4 кв. м. Таким чином, житлові площі окремих житлових приміщень сім`ї позивача та сім`ї відповідача є рівними.

За таких умов зміни в договорі найму повністю відповідають правилам, які містяться в п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 р. № 2 зі змінами від 10.03.1989 р. № 2, від 25.12.1992 р. № 13, від 25.05.1998 р. №15 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України» щодо можливості поділу жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача, про виділення йому ізольованого жилого приміщення розміром, менше за жилу площу, що припадає на нього.

Умовою такого поділу є відсутність штучного погіршення житлових умов позивача, яка викличе необхідність постановки його на облік як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Згідно з п. 3 Постанови виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів та Президії обласної ради профспілок № 5 від 11.01.1985 "Про введення у дію Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській СРСР" встановлено приймати на квартирний облік громадян, забезпечених житловою площею нижче рівня 5,5 кв.м. житлової площі на кожного члена родини.

Жила площа, яка виділяється позивачці з неповнолітньою донькою у вигляді двох кімнат, площею 22,4 кв. м. не надає їм права постановки на облік як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку що позовні вимоги про зміну договору найму житлового приміщення з відкриттям на ім`я Позивача та її доньки, а також на ім`я ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 окремих особових рахунків із залишенням в спільному користуванні сторін місць загального користування слід задовольнити повністю.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 307, п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 314, ст. ст. 315, 317, 319 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяви ОСОБА_1 - задовільнити.

Вселити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 в квартиру АДРЕСА_2 .

Змінити умови договору найму квартири АДРЕСА_3 та зобов`язати Харківську міську раду укласти з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , договір найму жилого приміщення на користування кімнатами: №7 площею 14,2 кв. м. та №8 площею 8,2 кв. м., а загалом 22,4 кв. м. з відкриттям на їх ім`я окремого особового рахунку, а кімнату № НОМЕР_2 площею 22,4 кв. м. залишити у користуванні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з відкриттям на їх ім`я також окремого особового рахунку, із залишенням в спільному користуванні сторін місць загального користування.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя О.М. Майстренко