Справа № 203/216/22
Провадження № 6/0203/538/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Єдаменко С.В.,

при секретарі Пилипенко А.С.,

за участю представника позивача адвоката Смук М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заяву відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду по цивільній справі № 203/216/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська Залізниця» про визнання незаконним наказу та скасування наказу про відсторонення, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулось до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська із заявою про поворот виконання рішення Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська Залізниця» про визнання незаконним наказу та скасування наказу про відсторонення, поновлення на робочому місці та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Заяву мотивувало тим, що рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 було частково задоволено позов ОСОБА_1 до АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Суд визнав протиправним та скасував наказ заступника начальника станції структурного підрозділу «Експлуатаційне вагонне депо Нижньодніпровськ Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 09 грудня 2021 року № 510/ОС про відсторонення від роботи ОСОБА_1 . Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська Залізниця» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від роботи з 09 грудня 2021 року по 28 лютого 2022 року в сумі 52 054 грн. 20 коп., судові витрати: по сплаті судового збору в розмірі 992 грн. 40 коп., оплату правової допомоги адвоката в розмірі 9 000 грн. 00 коп., а разом 62 046 гривень 60 копійок.

Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 залишено без змін.

Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 серпня 2023 р. рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 р. у цивільній справі № 203/216/22 скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідачем було фактично в повному обсязі виконано рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2022 року у цивільній справі № 203/965/22, сплачено позивачці всі належні до виплати суми. Заявник просив допустити поворот виконання рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2022 року у цивільній справі № 203/965/22 та стягнути з позивачки на користь відповідача грошові кошти у розмірі 70 737 грн. 00 коп. в порядку повороту виконання судового рішення.

У судове засіданні представник заявника не звився. Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви відповідача про поворот виконання. Подав письмові заперечення, в яких зазначав, що поворот виконання у справах про стягнення заробітної плати не допускається, зі сторони позивача жодні підроблені або недостовірні докази не надавались.

Заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає за таких підстав.

Так, ч. 9 ст. 444 ЦПК України визначено, що якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої-третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Оскільки Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду при розгляді касаційної скарги відповідача у цивільній справі № 203/216/22 було прийнято постанову про скасування попередніх судових рішень та ухвалено нове рішення про повну відмову в задоволенні позовних вимог, але не було вирішено питання про поворот виконання, заява відповідача підлягає розгляду Кіровським районним судом міста Дніпропетровська, який розглядав вказану цивільну справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.1 ст.445 ЦПК України встановлено, що у разі скасування за нововиявленими чи виключними обставинами рішень у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Частиною 2 зазначеною статті встановлено, що у справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Поворот виконання рішення це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням. У Рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011 у справі за конституційним зверненням військової частини щодо офіційного тлумачення положення пункту 28 частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України у взаємозв`язку з положеннями пунктів 2, 8 частини третьої статті 129 року Конституції України вказано, що поворот виконання рішення це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Відповідно до частин першої та другої статті 380 ЦПК України 2004 року, питання про поворот виконання вирішує суд апеляційної чи касаційної інстанції, якщо, скасувавши рішення, він закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, а при новому розгляді справи в позові відмовлено або позовні вимоги задоволено в меншому розмірі, або провадження у справі закрито чи заяву залишено без розгляду, суд, ухвалюючи рішення, повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

Отже, поворот виконання рішення, якщо цього вимагає відповідач, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення. Виняток становлять лише випадки, передбачені статтею 382 ЦПК України 2004 року, (наразі аналогічні норми містить ч.1 ст.445 ЦПК України), а саме у разі скасування у зв`язку з нововиявленими обставинами рішень у справах про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах. У справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Отже, за загальним правилом, при скасуванні рішення у справах про стягнення заробітної плати, поворот виконання рішення не допускається. При цьому, сама по собі зміна практики у суді касаційно інстанції щодо розгляду відповідної категорії цивільних справ не може бути підставою для застосування повороту виконання у цивільних справах про стягнення заробітної плати.

Оскільки рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 р. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 р. скасовано у зв`язку з неправильним застосуванням судом норм матеріального права, відсутні будь-які докази того, що рішення ухвалено на підставі неправдивих відомостях позивача або поданих ним підроблених документах, тому поворот виконання рішення суду згідно зі ст. 445 ЦПК України у даному випадку не допускається.

У зв`язку з наведеним заява відповідача задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 260, 444 445 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду по цивільній справі № 203/216/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська Залізниця» про визнання незаконним наказу та скасування наказу про відсторонення, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу відмовити.

Ухвала набуває законної сили в порядку, визначеному ст.261 ЦПК України, з моменту її проголошення. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня підписання її повного тексту.

Повний текст ухвали складено 19.12.2023 р.

Суддя С.В. Єдаменко