ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 4-с/753/158/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря Кушнір А.А.

представника скаржника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни, заінтересована особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», суд, -

встановив:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, в якій просить суд визнати неправомірною відмову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни у не скасуванні арешту з рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_1 відкритого у АТ КБ «Приватбанк», зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельову Віталіну Володимирівну зняти арешт з банківського рахунку, НОМЕР_1 відкритого у АТ КБ «Приватбанк».

В обгрунтування скарги зазначив, що 19.12.2019 постановою приватного виконавця Кісельовою Віталіною Володимирівною відкрито виконавче провадження № НОМЕР_4 на підставі виконавчого листа № 753/15811/17 виданого 17.09.2018 Дарницьким районним судом м. Києва.

Постановами приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни від 28.02.2020 та 12.06.2020 накладено арешт на кошти боржника відкритих у АТ КБ «Приват Банк».

ОСОБА_1 з`ясувавши наявність арешту на своєму зарплатному рахунку НОМЕР_2 відкритого у АТ «Приватбанк», 13.09.2023 через свого представника звернувся до приватного виконавця Кісельової В.В. з клопотанням про скасування арешту.

14.09.2023 боржник отримав лист від приватного виконавця Кісельової В.В. з якого вбачається. що виконавче провадження № НОМЕР_4 є архівним, що унеможливлює здійснення будь-яких виконавчих дій.

Ухвалою суду від 22.09.2023 скаргу було залишено без руху.

Ухвалою суду від 04.10.2023 було відкрито провадження по справі.

18.10.2023 надійшли заперечення від приватного виконавця Кісельової В.В., в яких зазначає, що відсутні законні підстави на зняття арешту з рахунку боржника та скаргу залишити без задоволення.

Представник скаржника в судовому засіданні надав пояснення, в яких вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Кісельова В.В. у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, в матеріалах справи міститься заперечення на скаргу, в яких просила скаргу залишити без задоволення.

Стягувач АТ КБ «Приват Банк»у судове засідання у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вимоги заявника підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як визначено ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Як передбачено ч. 2 ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення ( поновити порушене право заявника).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець відкриває виконавче провадження на підставі виконавчого документа, зазначеного в статті 17 цього Закону: за заявою стягувача або його представника про примусове виконання рішення; за заявою прокурора у випадках представництва інтересів громадянина або держави в суді; у разі якщо виконавчий лист надійшов від суду на підставі ухвали про надання дозволу на примусове виконання рішення іноземного суду в порядку, встановленому законом; в інших передбачених законом випадках.

Судом встановлено, що 19.12.2019 постановою приватного виконавця Кісельовою Віталіною Володимирівною відкрито виконавче провадження № НОМЕР_4 на підставі виконавчого листа № 753/15811/17 виданого 17.09.2018 Дарницьким районним судом м. Києва.

Постановами приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни від 28.02.2020 та 12.06.2020 накладено арешт на кошти боржника відкритих у АТ КБ «Приват Банк».

Згідно довідки виданої АТ КБ «Приват Банк» про рух коштів по картці НОМЕР_3 , на рахунок НОМЕР_2 ОСОБА_1 надходить заробітна плата.

13.09.2023 ОСОБА_1 через свого представника звернувся до приватного виконавця Кісельової В.В. з клопотанням про скасування арешту.

14.09.2023 боржник отримав лист від приватного виконавця Кісельової В.В. з якого вбачається. що виконавче провадження № НОМЕР_4 є архівним, що унеможливлює здійснення будь-яких виконавчих дій.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем, зокрема, шляхом винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

Серед рахунків скаржника, приватним виконавцем накладено арешт на рахунок скаржника відкритого у АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_2 на який надходить заробітна плата.

Права та обов`язки державного (приватного) виконавця визначені в ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої виконавець зобов`язаний здійснювати, зокрема заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Частиною 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

З наведених норм права вбачається, що судове рішення є обов`язковим до виконання. У разі невиконання боржником рішення суду добровільно державним або приватним виконавцем здійснюється його примусове виконання. Під час вчинення виконавчих дій виконавець має право накладати арешт на кошти божника, що містяться на його рахунках у банківських установах. При цьому ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження»).

Частинами четвертою, п`ятою статті 59 Закону № 1404-VIII передбачено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Крім того суд враховує, що 26.03.2022 набрав чинності Закон України «Про внесення зміни до розділу ХІІІ Прикінцевих перехідних положень Закону України «Про виконавче провадження» №2129-IXвід 15.03.2022, відповідно до яких тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію та інші доходи боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни РФ), що є підставою для скасування арешту з рахунку боржника.

Відповідно до ч. 2 ст. 451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що скарга є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 447, 448, 450, 451 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни, заінтересована особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» - задовольнити.

Визнати дії приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівнинеправомірними під час здійснення виконавчого провадження ВП № НОМЕР_4 із накладенням арешту на грошові кошти, що містяться на банківському рахунку, відкритому у Акціонерному товаристві Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», IBAN: НОМЕР_1 .

Зобов`язати приватного виконавця Кісельову Віталіну Володимирівнузняти арешт з банківському рахунку, відкритому у Акціонерному товаристві Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», IBAN: НОМЕР_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадяти днів.

Суддя: