Справа № 134/1839/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 грудня 2023 року смт. Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Кантонистої О.О.

за участю: секретаря судового засідання Франко О.Г.

представника позивачки адвоката Глушкової О.І.

представника відповідача адвоката Панасюка В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Крижопіль Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Крижопільської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

12 жовтня 2023 року адвокат Глушкова О.І., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до Крижопільської селищної ради, у якому просить визначити для ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її чоловіка ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявленого позову вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вороньків Бориспільського району Київської області помер чоловік позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивачка є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 . Окрім неї, спадкоємцем першої черги є також їхній син ОСОБА_3 , який не претендує на спадкове майно, про що подав відповідну заяву.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої увійшли три земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва відповідно площею 1,6975 га з кадастровим номером 050010156, площею 1,6893 га з кадастровим номером :05:001:0157, площею 1,6247 га з кадастровим номером :05:001:0158, які знаходяться на території Крижопільської селищної ради (раніше - Красносільської сільської ради Крижопільського району Вінницької області).

При зверненні до нотаріуса позивачці було роз`яснено положення постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року, згідно п. 3 якої, в редакції від 06.03.2022 року, було встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, тому вона вважала, що може подати заяву про прийняття спадщини в будь-який час.

Лише нещодавно їй стало відомо, що вказану норму було виключено ще в травні 2023 року.

За таких обставин позивачка пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, тому змушена звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 16 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 08 листопада 2023 року підготовче засідання було відкладено в зв`язку із витребуванням доказів.

Протокольною ухвалою Крижопільського районного суду від 22 листопада 2023 року було оголошено перерву в підготовчому засіданні через ненадходження до суду витребуваних доказів.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 06 грудня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивачки адвокат Глушкова О.І. позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити позов.

Представник відповідача адвокат Панасюк В.Б. вказав, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду, однак не вважає наведені позивачкою причини пропуску строку поважними.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вороньків Бориспільського району Київської області помер чоловік позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 .

За життя ОСОБА_2 на праві приватної власності належали три земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва відповідно площею 1,6975 га з кадастровим номером 050010156, площею 1,6893 га з кадастровим номером :05:001:0157, площею 1,6247 га з кадастровим номером :05:001:0158, розташовані на території Красносільської сільської ради Крижопільського району Вінницької області.

Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилася.

Син ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини після смерті батька.

Вказані обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 від 28 січня 2022 року, копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , повторно виданого 20 грудня 2022 року, з якого вбачається, що прізвище позивачки після реєстрації шлюбу змінилось з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 », копією Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ВН № 205884 від 23 березня 2005 року, інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 72576073 та № 72576670 від 08.11.2016 року, повідомленням Крижопільської державної нотаріальної контори від 24.11.2023 року № 98/01-16, копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 від 22 грудня 1997 року, де його батьками вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , заявою ОСОБА_3 від 24 березня 2023 року, у якій він вказує, що відмовляється від прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його батька ОСОБА_2 .

Приватним нотаріусом Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. повідомлено позивачці ОСОБА_1 про відсутність можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України, що підтверджується довідкою нотаріуса від 20.11.2023 року № 183/01-16.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року в справі № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Позивачка в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилається на те, що її чоловік помер за місяць до оголошення на території України воєнного стану. При зверненні до нотаріуса їй було роз`яснено, що згідно з п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Отже, вона вважала, що може звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у будь-який час.

Дійсно, з 24 лютого 2022 року в зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», відповідно до якого введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року прийняв постанову № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, Верховний Суд в постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 зробив висновок щодо застосування п. 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164, а саме, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Суд приймає до уваги, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та через суперечливі положення законодавства щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для позивачки та мали своїм наслідком пропущення нею строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, суд також враховує ту обставину, що позивачка вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини зупинений.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд приймає доводи позивачки про те, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин та вважає за можливе визначити для неї додатковий строк тривалістю три місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 82, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вороньків Бориспільського району Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивачка: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач: Крижопільська селищна рада, місцезнаходження: вул. Героїв України, 59 смт. Крижопіль Тульчинського району Вінницької області, .

Повний текст рішення складено 22 грудня 2023 року.

Суддя