Справа № 392/1443/23
Провадження № 2/392/500/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Кратка Д.М., за участю секретаря судового засідання Покуц І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження, в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 до Смолінської селищної ради Новоукраїнського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Обґрунтування позову та стислий виклад позицій учасників справи.

Позовна заява, з врахуванням уточнення, обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Смоліне Новоукраїнського району Кіровоградської області у віці 85 років померла мати позивачки - громадянка ОСОБА_3 , що підтверджуєтья копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . За життя, спадкодавець заповіту не залишала, позивачка являється єдиним спадкоємцем за законом першої черги у відповідності до статті 1261 ЦК України. Окрім позивача, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину чи претендували на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 немає.

22 серпня 2023 року позивачка звернулася до державного нотаріуса Маловисківської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області з проханням видачі свідоцтва про право на спадщину, але нотаріус відмовила їй в цьому, посилаючись на пропуск встановленого законом строку для прийняття спадщини, а також вона не проживала і не була зареєстрована разом зі спадкодавцем за однією адресою на день смерті спадкодавця та необхідності його поновлення лише в судовому порядку та видала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22 серня 2023 року № 1040/02-31.

Згідно довідки виданої Смолінською селищною радою Новоукраїнського району Кіровоградської області від 27 червня 2023 року № 50, громадянка ОСОБА_3 , була зареєстрована і проживала в АДРЕСА_2 з 11 березня 1985 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті спадкодавця за вищезазначеною адресою зареєстрованих немає. Заповіт від імені ОСОБА_3 не посвідчувався.

Зазначила, що позивачкою пропущений строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини через об`єктивні, непереборні, істотні труднощі, а саме: у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Оскільки, з моменту ведення воєнного стану по усій території України та початку повномасштабного вторгнення російської федерації, виникли суттєві труднощі у функціонуванні усіх державних та приватних структур, діяли обмеження щодо пересування фізичних осіб по території нашої держави, що зумовлено як обмеженнями діючої влади та органів місцевого самоврядування, так і загально відомими обставинами ракетні обстріли, дефіцит палива, тощо.

Крім того, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто термін для прийняття спадщини був 10 місяців, а не 6 місяців.

Постановою Кабміну № 469 від 9 травня 2023 року, яка набрала чинності через місяць з дня офіційного опублікування документа (відбулося 18 травня 2023 року в газеті "Урядовий кур`єр") було скасовано одне з положень попередньої постанови Кабміну від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" стосовно строку для прийняття спадщини.

В зв`язку з чим, з 19 червня 2023 року строки прийняття спадщини в Україні повернулися до довоєнних норм, тобто шестимісячного строку, щоб прийняти або відмовитися від спадщини.

Вказані обставини, наразі в судовій практиці визнаються поважними причинами, які створили обґрунтовані перешкоди у вчиненні усіх необхідних дій для подання заяви на вступ у спадщину, а тому просила задовольнити позовну заяву.

Щодо правової позиції відповідача.

Відповідачі відзив на позов не подали.

Строк, встановлений для надання відзиву на позовну заяву сплив (навіть з урахуванням строку поштового обігу).

Копію ухвали про відкриття провадження та позовної заяви із доданими до неї матеріалами отримали, про що свідчать відповідні записи в матеріалах справи.

Відповідно до частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Заяви ( клопотання) учасників справи.

2 жовтня 2023 року від представника відповідача Смолінської селищної ради адвоката Шевченка М.Л., надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи (з матеріалами справи ознайомився 2 жовтня 2023 року, що підтверджується відповідним записом на зазначеній заяві).

3 жовтня 2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Панченко І.М. надійшла заява про долучення до матеріалів справи уточненої позовної заяви.

5 жовтня 2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Панченко І.М. надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримую в повному обсязі.

6 грудня 2023 року від представника відповідача Смолінської селищної ради адвоката Шевченка М.Л., надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника селищної ради, не заперечує про визначення позивачеві додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

6 грудня 2023 року від представника відповідача представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Панченко І.М. надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримую в повному обсязі, а також клопотання про долучення до матеріалів справи копії свідоцтва про смерть.

Рух справи.

До Маловисківського районного суду Кіровоградської області 23 серпня 2023 року надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 серпня 2023 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Кратка Д.М.

Ухвалою суду від 28 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Витребувано з Маловисківської державної нотаріальної контори Кіровоградської області копію спадкової справи № 239/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 13 листопада 2023 року прийнято до провадження уточнену позовну заяву, підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті.

Встановлені судом фактичні обставини справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Відповідно до свідоцтва серії НОМЕР_2 від 6 липня 1965 року ОСОБА_4 , 23 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батько: ОСОБА_5 , мати : ОСОБА_3 .

Згідно з свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 12 березня 1992 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу- « ОСОБА_8 ». ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 .

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 від 26 грудня 1997 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу- « ОСОБА_11 ».

Згідно з свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_6 від 25 січня 2002 року народження шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_12 було розірвано.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_7 від 14 вересня 2002 року між ОСОБА_13 та ОСОБА_12 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу- « ОСОБА_14 ».

Згідно з свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_8 від 29 березня 2014 року народження шлюб між ОСОБА_13 та ОСОБА_15 було розірвано.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_9 від 17 лютого 2018 року між ОСОБА_16 та ОСОБА_15 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу- « ОСОБА_17 ».

Згідно з свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_10 від 30 грудня 2020 року народження шлюб між ОСОБА_16 та ОСОБА_18 було розірвано.

ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ОСОБА_5 , про що 1 квітня 1998 року складено відповідний актовий запис № 18 Смолінською селищною радою Маловисківського району Кіровоградської області та видано 1 квітня 2022 року свідоцтво про смерть серії НОМЕР_11 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 3 жовтня 2022 року складено відповідний актовий запис № 138 Смолінською селищною радою Новоукраїнського району Кіровоградської області та видано 3 жовтня 2022 року свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Відповідно до довідки № 50 від 27 червня 2023 року виданої Смолінською селищною радою, Новоукраїнського району, Кіровоградської області за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 числиться квартира АДРЕСА_1 . Громадянка ОСОБА_3 була зареєстрована і проживала в АДРЕСА_2 з 11 березня 1985 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті спадкодавця за вищевказаною адресою зареєстрованих немає. Заповіт від імені ОСОБА_3 в Смолінській селишній раді не посвідчувався.

Згідно ордеру № 2482 виданого 5 лютого 1985 року, на підставі рішення виконкому Сміолнської селищної Ради народних депутатів від 15 березня 1985 № 23, ОСОБА_5 на право заняття окремої квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до матеріалів спадкової справи Маловисківської державної нотаріальної контори Кіровоградської області № 239/2023 щодо майна померлої ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , 27 червня 2023 року звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Постановою державного нотаріуса Маловисківської районної державної нотаріальної контори від 22 серпня 2023 року № 1040/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після її матері ОСОБА_3 , оскільки пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини та відсутнє спільне проживання та реєстрація разом із спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини.

Відповідно до довідки витягу з Реєстру територіальної громади ОСОБА_1 зареєстрована за адресою місця проживання АДРЕСА_3 .

Мотиви суду.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому статтею 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно частиною 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За нормами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з правовою позицією ВСУ від 04 листопала 2015 року (справа №6-1486цс15), відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються поважними в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. У житі державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 р. при розгляді справи №681/203/17-ц.

Відповідно до статті 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями статті 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Відповідно до постанови від 22 серпня 2023 року № 1040/02-31 державного нотаріуса Маловисківської районної державної нотаріальної контори, встановлено, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після її матері ОСОБА_3 , оскільки пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини та відсутнє спільне проживання та реєстрація разом із спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини

Отже, правила частини 3 статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Введений у країні воєнний стан, та зміни в законодавстві пов`язанні з строком прийняття спадщини, суд вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Суд вважає причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважними, оскільки остання є спадкоємцем, яка не реалізувала належне їй право на прийняття спадщини внаслідок зазначених обставин, пропустивши визначений законом строк через наявність об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Отже факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення спадкоємця від спадкування.

Тому суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутність при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави та враховуючи встановлені обставини, які свідчать про наявність поважних причин на час завершення строку прийняття спадщини, тому суд вважає за доцільне встановити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Щодо розподілу судових витрат.

У відповідності до вимог статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір, в позовній заяві, просить судові витрати з відповідача не стягувати.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2-13, 76-83, 89, 141, 259, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяць з моменту вступу рішення у законну силу.

Судові витрати залишити фактично понесеними.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його складення до Кропивницького апеляційного суду.

Учасники справи, які не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Учасники справи:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_12 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ;

Смолінська селищна рада Новоукраїнського району Кіровоградської області, , місцезнаходження: вул. Казакова, 39, смт Смоліне, Новоукраїнський район, Кіровоградська область.

Суддя Д.М. Кратко