ПОСТАНОВА

Іменем України

29 червня 2023 року м. Кропивницький

справа № 404/8754/21

провадження № 22-ц/4809/827/23

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л.М., Карпенка О.Л.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - ОСОБА_4 ,

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_5 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Наталля Володимірівна, приватні нотаріуси Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок Сергій Іванович, Соколов Сергій Миколайович ,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 квітня 2023 року у складі судді Павелко І.Л.

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_4 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_5 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Наталля Володимірівна, приватні нотаріуси Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок Сергій Іванович, Соколов Сергій Миколайович про визнання довіреностей та договорів дарування нерухомого майна недійсним, визнання права власності на майно.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 грудня 2021 року відкрито загальне позовне провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання. Роз?яснено відповідачу право надіслати до суду відзив на позовну заяву.

31.05.2022 третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_4 надав до суду позовну заяву вказавши відповідачами - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_5 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Наталля Володимирівна, приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок Сергія Івановича, в якій просив визнати житловий будинок по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 спільною сумісною власністю подружжя та визнати довіреності та договори дарування нерухомого майна недійсними.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 квітня 2023 року зазначену позовну заяву третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_4 повернуто.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій просить її скасувати.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана ухвала, якою відмовлено у прийнятті його позовної заяви та вступ у справу в якості третьої особи з самостійними вимогами, постановлена з порушенням норм процесуального права, є незаконною та такою, що направлена на затягування розгляду справи, вона виглядає занадто формалізованою та не відповідає самій меті судового розгляду позовної заяви на предмет прийнятності, у зв?язку з чим, застосовані засоби (у вигляді відмови) не є пропорційні його меті (захисту порушеного права).

Вказує, що заявлені позовні вимоги безпосередньо пов?язані із вчиненими правочинами від імені ОСОБА_1 (видача довіреностей та вчинення правочинів дарування), що оскаржуються, a тому не можливо їх розглядати в окремій справі, бо це призведе до затягування розгляду справи, не можливість суду встановити всі обставини справи, повно і всебічно дослідити докази, та прийняти законне і обґрунтоване судове рішення. Ці позовні вимоги є аналогічними позовним вимогам, що заявлені позивачкою ( ОСОБА_1 ) у первісному позові.

Посилаючись на ст. 52 ЦПК України, ОСОБА_4 зауважив, що дана норма цивільно-процесуального права надає йому право подати позовну заяву до закінчення підготовчого провадження і по відношенню до позовних заяв є спеціальною.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 вказав, що вважає ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви ОСОБА_4 обґрунтованою та постановленою з дотриманням норм процесуального права.

Зазначає, що скаржник подав свою позовну заяву в порядку ст. 52 ЦПК України з порушенням строку на звернення до суду, при цьому навіть не подав обґрунтоване клопотання про поновлення даного пропущеного строку та не заявляв про це у судовому засіданні.

До того ж, вважає, що заявлений ОСОБА_4 позов не взаємопов?язаний з первісним позовом, адже вимоги за цим позовом виникли з інших правовідносин, які відповідно врегульовані нормами зобов?язального права, та не стосуються предмету даного спору, що унеможливлює його спільний розгляд з первісним позовом.

Просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а оскаржувану ухвалу залишити без змін.

Враховуючи особливості розгляду в апеляційному порядку окремих категорій справ та відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядається в апеляційній інстанції без повідомлення її учасників.

Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, прийшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Відмовляючи в прийнятті позову ОСОБА_4 суд першої інстанції, дійшов висновку, що він звернувся до суду порушивши при цьому строки подачі такої позовної заяви, з клопотанням про поновлення строку для подачі позову не звертався і в судовому засіданні про це не просив.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Звертаючись до суду з позовом в порядку ст. 52 ЦПК України, ОСОБА_4 , який визначений у позові ОСОБА_1 як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, крім іншого, просив залучити його до участі у справі в якості третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору.

За частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною другою статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У статті 52 ЦПК України зазначено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

За статтею 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом (частина третя статті 193 ЦПК України).

Згідно частин першої, другої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частини третя статті 194 ЦПК України).

Таким чином, у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, щодо якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Право на пред`явлення позовної заяви третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, не є абсолютним, подаючи позовну заяву заявник повинен дотримуватися вимог ЦПК України щодо форми, змісту, строку подання, а також порядку її подання.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 52 ЦПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Аналогічні за змістом висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 916/3245/17, від 12 червня 2019 року в справі № 916/542/18 та Верховного Суду від 09 вересня 2019 року в справі № 910/12463/18.

Отже, участь третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, характеризується такими ознаками: 1) вступають у процес, що розпочався; 2) вступають у процес до закінчення судового розгляду; 3) є суб`єктами спірних матеріальних правовідносин; 4) вступають у процес добровільно та з власної ініціативи; 5) втручаються у спір між сторонами, що вже виник; 6) їх інтереси суперечать, як правило, інтересам обох сторін; 7) заявляють самостійні вимоги на предмет спору (можуть претендувати на весь предмет чи на його частину); 8) відстоюють у процесі свої інтереси, а тому, їхня юридична заінтересованість носить особистий характер. Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде винесено судом у конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення; 9) вступають у справу, пред`явивши позов до однієї або до обох сторін.

Повертаючи позов третьої особи, суд першої інстанції вказав, що відповідно до судового повідомлення (т.1 а.с.140) ОСОБА_4 отримав копію позовної заяви та повідомлений про розгляд справи - 17.12.2021, вдруге він отримав повідомлення про розгляд справи 07.02.2022 (т.1 а.с.217), а з позовною заявою звернувся 31.05.2022 порушивши при цьому строк (15 днів) подачі такої позовної заяви.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина третя статті 124 ЦПК України).

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання довіреностей та договорів дарування нерухомого майна недійсним, визнання права власності на майно вказавши третьою особою, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_4 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_5 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н. В., приватні нотаріуси Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок С.І., Соколов С.М .

Ухвалою суду від 07.12.2021 було відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та право пред`явити зустрічний позов (т.1 а.с.137).

У рамках цієї справи 31 травня 2022 року ОСОБА_4 як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де вказав третіми особами, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н.В., приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок С.І., в якій просив визнати житловий будинок по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 спільною сумісною власністю подружжя та визнати довіреності та договори дарування нерухомого майна недійсним. Інші заявлені вимоги є вимогами аналогічними вимогам ОСОБА_1 .

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 квітня 2023 року зазначену позовну заяву третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача було повернуто.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_4 отримав копію позовної заяви та копію ухвали про відкриття провадження у справі 17.12.2021 і мав можливість у строк до 04.01.2022 подати позов. Отже, звернення ОСОБА_4 з позовом у травні 2022 відбулось із значним порушенням строків, визначених статтею 193 ЦПК України.

Водночас зі змісту частин першої і четвертої статті 127 ЦПК України випливає, що поновлення відповідного строку судом можливе з поданням заяви про поновлення процесуального строку.

У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_4 про поновлення пропущеного строку подання позовної заяви. Не викладено (не наведено) такої заяви і в тексті його позовної заяви.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення ОСОБА_4 поданої ним позовної заяви у зв`язку з пропуском строку її подання та відсутністю клопотання про поновлення такого строку.

Такий висновок суду першої інстанції узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 04 квітня 2023 року у справі № 203/676/19, щодо застосування аналогічних норм ЦПК України у подібних правовідносинах.

Враховуючи зазначене, в межах вимог та доводів апеляційної скарги передбачених законом підстав для зміни чи скасування ухвали суду першої інстанції не встановлено.

В даному випадку висновок, зроблений судом першої інстанції, в повному обсязі відповідає встановленим у справі обставинам, а тому підстав для зміни чи скасування судового рішення немає.

Враховуючи зазначене та відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді Л.М. Дьомич

О.Л. Карпенко