ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 623/4247/21 Номер провадження 22-ц/814/112/23Головуючий у 1-й інстанції Бєссонова Т.Д. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

30 червня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючий суддя Лобов О.А.

Судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

ознайомившись з апеляційною скаргою адвоката Мальцевої Галини Юріївни, представника ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 грудня 2021 року у справі за позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року адвокат Мальцева Галина Юріївна, представник ОСОБА_1 , звернулась засобами поштового зв`язку до Харківського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 грудня 2021 року, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.02.2022 року справу передано в провадження колегії суддів Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 лютого 2022 року витребувано із Ізюмського міськрайонного суду Харківської області цивільну справу № 623/4247/21 за позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 03.05.2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

На неодноразові запити Полтавського апеляційного суду про витребування справи № 623/4247/21, Дзержинський районний суд м.Харкова у червні 2023 року направив на адресу суду повідомлення про неможливість направлення запитуємої цивільної справи для розгляду в апеляційному порядку, оскільки відповідно до повідомлення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 01 червня 2023 року вищевказана справа знищена в результаті пожежі в канцелярії суду з цивільних справ.

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Мальцевої Галини Юріївни, представника ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 грудня 2021 року, суд апеляційної інстанції вважає, що вказана апеляційна скарга повинна бути повернута особі, яка її подала, з наступних підстав.

За змістом статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо:

1) апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено;

2) до постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження особа, яка подала скаргу, подала заяву про її відкликання;

3) скаргу подано в інший спосіб, ніж до суду апеляційної інстанції;

4) скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 272 цього ЦПК України. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Згідно зі статтею 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до статті 489 ЦПК України втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

На підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити (частина перша статті 494 ЦПК України).

У постанові від 8 червня 2022 року у справі № 2-591/11 Велика Палата Верховного Суду виклала правовий висновок, згідно якого вказала, що процесуальні кодекси не містять норми про процесуальну аналогію.

Інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві.

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону.

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.

Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27), від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к (провадження № 13-70кс19), від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14 (провадження № 12-34гс20, пункт 6.19), від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12 (провадження № 13-73кс19, пункт 28), від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункт 105).

Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення. Наприклад, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27) застосування аналогії дозволило замінити одного відповідача двома, що і забезпечило справедливість постанови.

Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Враховуючи те, що в чинному ЦПК України не передбачено такої процесуальної дії для суду апеляційної інстанції, як повернення апеляційної скарги у випадку втрати судового провадження, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати до вказаних правовідносин положення статті 357 ЦПК України в якості аналогії закону.

Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом в постанові від 1червня 2021 року у справі № 2-887/2006.

Як вбачається з копії листа Ізюмського міськрайонного суду Харківської області № 623/01-40/37/2023 від 15.06.2023, внаслідок повномасштабної військової агресії російської федерації проти України та ракетних бомбардувань міста Ізюм, значних пошкоджень зазнало приміщення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області. за результатами перевірки наявності справ та матеріалів встановлено, що цивільна справа № 623/4247/21, провадження № 2/623/1112/2021 за позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги, знищена в результаті пожежі в канцелярії суду з цивільних справ.

Враховуючи те, що матеріали вказаної цивільної справи знищено, скаржнику у порядку статтей 488, 489 ЦПК України, спочатку слід звернутись до суду першої інстанції із заявою про відновлення провадження у цивільній справі № 623/4247/21 за позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги та за результатами вирішення заяви про відновлення знищеного провадження, визначитись з подальшими процесуальними діями.

Отже, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості дослідити матеріали справи та вирішити питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Мальцевої Галини Юріївни, представника ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 грудня 2021 року.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід повернути апелянту.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу адвоката Мальцевої Галини Юріївни, представника ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 грудня 2021 року повернути особі яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді: А.І.Дорош

В.М.Триголов