Справа № 216/4200/23
провадження № 2/216/1938/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2023 року

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Бутенко М. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В :

27.06.2023 року, позивачка ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовомдо Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з нерухомого майна.

В своїй заяві просить суд зняти арешт з усього нерухомого майна, належного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у тому числі квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер?майна 7292524, належній ОСОБА_1 на праві приватної власності, накладений постановою державного виконавця Центрально-Міського відділу ДВС Криворізького МУЮ Дніпропетровської області від 19.03.2012 року з оголошенням заборони на його відчуження, із реєстрацією обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за типом обтяження «арешт нерухомого майна» 19.03.2012 року за № 12289952 Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Витрати з оплати судового збору у розмірі 1073,60 грн. покласти на Позивача та не стягувати з відповідача.

Згідно абзаців першого та другого пункту 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 (далі Постанова № 5), у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Відповідно до ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За нормою статті 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідност.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, який позивачем не надано, та не надано жодних доказів на підтвердження, що позивач може бути звільнений від сплати судового збору згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір», або обґрунтоване клопотання про звільнення її від сплати судового збору. При цьому, у позовній заяві позивачем у прохальній частині позову зазначено, що вона просить суд судові витрати покласти саме на позивача та не стягувати з відповідача.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року передбачено, що відповідачами в справі за позовною заявою про зняття арешту з майна є особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

До позовної заяви не надано докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (постанова державного виконавця Центрально-Міського ВДВС Криворізького МУЮ від 19.03.2012 року, номер виконавчого провадження № 31466614, боржник Секретаренко, на яку посилається позивач, витяг з Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого, на підтвердження, що майно позивача дійсно перебуває під арештом з посиланням на підставу знаходження майна під арештом (в даному випадку постанова ВДВС), відсутні дані з Автоматизованої системи виконавчих проваджень, щодо наявності або відсутні виконавчих проваджень відносно ОСОБА_1 , які були відкриті у період накладення обтяження, тобто інформація щодо виконавчого провадження у рамках якого було накладено обтяження, в рамках якого можливо провести дію щодо зняття обтяження з майна.

В прохальній частині, позивач просить суд зняти арешт з усього нерухомого майна, належного позивачу, зазначаючи при цьому тільки конкретне нерухоме майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

За таких обставин, дану позовну, заяву слід залишити без руху та надати позивачці п`ятиденний строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, але не більше ніж протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М. В. БУТЕНКО