Провадження №: 2-зз/755/60/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" грудня 2023 р. Дніпровський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Гончарука В.П.

з секретарем Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову та просить суд скасувати заходи забезпечення позову накладені ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 вересня 2005 року у справі № 2-3782/1/05.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що Дніпровський районним судом м. Києва розгляд цивільної справи № 2-3782/1/05 було давно вирішено по суті, однак не знято арешт з нерухомого майна, а саме квартири, яка знаходиться за АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

З урахуванням наведеного, суд розглядає дану заяву без виклику сторін.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. ч.1, 9 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч. ч. 7, 8 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Крім того, якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Разом з тим, як роз`яснено в п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006р. № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Дослідивши письмові докази по справі, матеріали, що додані до заяви, суд вважає, що у задоволенні заяви необхідно відмовити з огляду на наступне.

Із п. 4 ч. 9 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року вбачається, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Згідно відповіді відділу архівної роботи Дніпровського районного суду м. Києва від 21.12.2023 року за № 755/18376/23/59334/2023, вбачається, що номером цивільної справи № 2-3782/1/05 значаться інші сторони.

Враховуючи, що у суду відсутні матеріали вказаної цивільної справи та ухвала в оригіналі на підтвердження забезпечення позову, відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд не може за вказаною заявою скасувати заходи забезпечення позову в порядку ч. 1 ст. 158 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пункт 2 ч. 1 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року передбачає, що спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.158, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернення з вимогами про зняття арешту в порядку позовного провадження в цивільному судочинстві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя