Постанова

Іменем України

27 червня 2023 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/9657/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О. В., Немировської О. В.,

за участю секретаря: Ратушного А. В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 01 травня 2023 року про відмову у забезпеченні позову

в складі судді Ковальчук Л. М.

по справі №369/6337/23 Києво-Святошинського районного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про поділ майна подружжя

У С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Разом з позовною заявою подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила заборонити вчиняти дії щодо відчуження майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Як на підставу задоволення заяви посилалася на те, що у неї є побоювання, що невжиття заходів забезпечення позову може стати на заваді чи унеможливити виконання рішення суду про поділ майна подружжя.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 травня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивачка, діючи через свого представника, подала до суду апеляційну скаргу, посилаючись на те, що ухвала суду є протиправною, постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначила, що ухвала підлягає скасуванню з тих підстав, що 02.05.2023 в суді її представнику повідомили про те, що по даній справі нічого нема, а 04.05.2023 через електронний суд надійшла оскаржувана ухвала від 01.05.2023. На думку позивачки, ухвала суду від 01.05.2023 постановлена заднім числом, оскільки ніяких дій по справі станом на 02.05.2023 вчинено не було.

Також в обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що є необхідність у витребуванні всіх матеріалів даної справи з метою вивчення журналу судового засідання у справі та звернути увагу коли саме була завантажена до реєстру ухвала суду від 01.05.2023.

За наведених обставин просила скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.05.2023 та ухвалити нове судове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити у повному обсязі.

Позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.

Відповідач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність ухвали суду в межах апеляційного оскарження та вимог, що заявлялись у суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що звертаючись до суду із вказаною заявою, ОСОБА_1 , як на підставу задоволення заяви посилалася на те, що у неї є побоювання, що невжиття заходів забезпечення позову може стати на заваді чи унеможливити виконання рішення суду про поділ майна подружжя.Заяву обґрунтовано необхідністю застосування положень ст. 149, ч. 1 ст. 152 ЦПК України.

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції, керуючись положеннями ст. 149, 150 ЦПК України, виходив з того, що саме лише посилання в заяві на потенційну можливість відчужити квартиру, а значить ухилитись в подальшому від виконання судового рішення, без наведення відповідного обґрунтування та підтвердження їх доказами, згідно зі статтею 81 ЦПК України, не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Згідно висновку суду першої інстанції, заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що дії відповідача спрямовані на відчуження нерухомого майна, тому не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Крім того, суд вказав, що заявник в заяві про забезпечення позову просив заборонити вчиняти дії щодо відчуження майна, однак не зазначив конкретно, кому саме слід заборонити вчиняти такі дії.

За приписами ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, остання не містить доводів незгоди щодо незаконності та необґрунтованості ухвали суду в частині мотивів відмови в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги зводяться лише до перевірки дій суду щодо виготовлення оскаржуваної ухвали в день її постановлення та відправлення до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Водночас, такі доводи апеляційної скарги не є підставою для скасування ухвали суду.

Так, посилання в апеляційній скарзі, що представнику позивача в суді 02.05.2023 повідомили про відсутність відомостей про результати розгляду заяви, не спростовують факт розгляду судом такої заяви 01.05.2023 року. Більше того, в матеріалах справи відсутні докази, що представник позивача звертався до суду із заявою щодо повідомлення йому про хід судового провадження.

Також не можуть бути підставою для скасування ухвали суду і доводи апеляційної скарги щодо необхідності витребування всіх матеріалів справи для дослідження журналу судового засідання, оскільки за приписами цивільного процесуального законодавства заява про забезпечення позову розглядається протягом двох днів без повідомлення учасників справи і протокол судового засідання не ведеться.

Щодо посилань скаржника на необхідність перевірки коли саме оскаржувана ухвала була завантажена до ЄДРСР, колегія суддів зазначає, що суд апеляційної інстанції, переглядаючи судові рішення, у відповідності до вимог ЦПК України, не наділений повноваженнями надавати оцінку діям суду щодо дотримання строків направлення судового рішення до ЄДРСР. В межах своїх повноважень, які передбачено ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції перевіряє лише законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції, яке міститься в матеріалах справи.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що відсутні підстави для скасування ухвали суду,за обставин на які посилається скаржник.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про залишення ухвали суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України

ПО С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 травня 2023 року про відмову у забезпеченні позову - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О. Ф. Мазурик

Судді О. В. Желепа

О. В. Немировська