Провадження № 2/686/1268/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючого судді Стефанишина С.Л.,

при секретарі судового засідання Гузовій Л.О. за участю позивача та представника ОСОБА_1 , представника відповідача Департамету ПП Рисюка П.В., представника ГУ ДКУ- Сіргуна О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Хмельницького цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції, Головного управління Державного казначейства України у Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок незаконного притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП посилаючись на те, що в результаті зазначеного притягнення йому було спричинено моральну шкоду у розмірі 10000 грн.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 25.10.2022 року відкрито провадження та призначено справу у підготовче засідання.

13.04.2023 року закінчено підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду.

11.11.2022 року до суду надійшов відзив на позов Головного управління Державного казначейства України у Хмельницькій області у якому заперечуються позовні вимоги.

09.02.2023 року до суду надійшов відзив УПП у Хмельницькій області у якому заперечуються позовні вимоги.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вмиоги підтримали у повному обсязі, просять позов задовольинти та стягнути з моральну шкоду в сумі 10000 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 17000 грн.

Представники Департамету ПП Рисюк П.В. та ГУ ДКУ- Сіргун О.В. заперечили проти позовних вимог посилаючись на аргументи викладені у відзиві.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає що позовна заява підлягає задоволенню виходячи із такого.

Судом було об`єктивно встановлено, що постановою Хмельницького міськрайонного суду від 30.05.2022 року ОСОБА_2 визнаннно винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та притягнуто до відповідальності.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 06.07.2022 року вище заначену постанову суду першої інстанції скасовано, провадження закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсаутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до частин першої та другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, і відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової шкоди).

Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені статтями 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу).

Статтями 2, 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» передбачено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку, зокрема, закриття справи про адміністративне правопорушення.

В постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 640/16169/17 (провадження № 61-15393св18), зазначено, що здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, затримання особи, отримання пояснень та інше). Відшкодування моральної шкоди провадиться незалежно від того, чи застосувалися з боку держави будь-які заходи примусу, чи було понесено особою витрати на погашення штрафу, накладеного судом. Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суди попередніх інстанцій не врахували, що дії працівників поліції щодо затримання позивача та складання відносно нього протоколів про адміністративне правопорушення, відповідно до положень пункту 4 частини першої статті 2 Закону № 266/94-ВР є підставою для відшкодування позивачеві моральної шкоди, оскільки закриття судом справи про адміністративне правопорушення через відсутність його складу свідчить про те, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, відшкодування такої шкоди здійснюється незалежно від вини. Зважаючи на наведене, висновок суду першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, про відсутність вини у діях працівників поліції при складанні протоколів про адміністративні правопорушення, передбачених статтями 173, 185 КУпАП, є помилковими.

Тобто, у даній справи здійснення провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, отримання пояснень та інше).

Підставою для відшкодування шкоди є закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд має керуватися принципами поміркованості, розумності, справедливості, тобто розмір відшкодування шкоди у цьому випадку має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення, а тому визначає розмір 10000грн.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): 4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги.

Відшкодування шкоди у випадку, передбаченому п. 4 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету.

Враховуючи вищевикладене, позов підлягає задоволенню, а саме, з відповідача підлягає стягненню 10000 грн. моральної шкоди та 17000 грн. витрат на правову допомогу.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції, Головного управління Державного казначейства України у Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди - задовольнити.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції (код ) на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 10000 (десять тисяч) грн. та 17000 грн. витрат на правову допомогу, всього стягнути 27000 (двадцять сім тисяч) грн.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції () на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу складання повного судового рішення до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складено 29.06.2023 року.

Суддя С. Стефанишин