Справа № 358/1821/23 Провадження № 2/358/739/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебединець Г.С.

секретар судового засідання Осипенко О.М.,

розглянув у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Чайка Ольга Вікторівна, до Богуславської міської ради Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Чайка О.В. звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним, як спадкоємцем за заповітом право власності на спадкове нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 36,7 кв.м., житловою площею 19,6 кв.м., допоміжною площею 17,1 кв.м.

Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . За життя померлою було залишено заповіт. Згідно нього, все майно яка належало померлій на день смерті вона заповіла ОСОБА_1 - позивачу по справі. Однак, останньому було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спадкове нерухоме майно.

З цих підстав просить позов задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути без її та позивача участі, позов підтримують в повному обсязі та просять задовольнити.

Представник відповідача Богуславська міська рада Київської області в судове засідання не з`явися, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає та не заперечує проти його задоволення.

Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання учасників справи суд вирішив за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч. 1ст.1222 ЦК України).

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Суд приймає до уваги всі подані позивачем докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 , видане 06.12.2022 року Богуславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районні Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с. 10)

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 17.09.2021 року, згідно якого все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося вона заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказаний заповіт не був змінений та не скасований. ( а.с. 11)

Згідно копії свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 від 24.02.1999 р. ВАТ «Богуславська суконна фабрика» в особі голови правління В.Ю. Чігірінова посвідчує, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 дійсно належить ОСОБА_2 . (а.с.13)

З довідки, виданої КП КОР «Київське обласне БТІ» вбачається, що до 01.01.2013 р., згідно відомостей, що містяться в реєстрових книгах, право власності на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 24.02.1999 р., виданого ВАТ Богуславська суконна фабрика» на підставі розпорядження №17 від 18.02.1999 р., про що внесено запис до реєстрової книги, реєстровий номер запису 3698. (а.с. 15)

Приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Дошкою Л.А. 28.10.2023 р. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на квартттиру АДРЕСА_3 . (а.с. 19)

Вказані обставини підтверджуються, також, копією спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Окрім того, відповідно до довідки про технічну характеристику нерухомого майна, виданою на підставі Договору про надання послуг з інвентаризації об`єкта нерухомості та матеріалів технічної інвентаризації нерухомості, проведеної суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_4 , квартира АДРЕСА_1 встановлено, що загальна площа квартири змінилась з 37,0 м.кв. на 36,7 м.кв. в зв`язку з уточненням лінійних розмірів кімнат. (а.с. 24)

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до листа Міністерства юстиції України №19- 32/319 від 21.02.2005, якщо у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не проводилась і правовстановлюючий документ відсутній, питання про визначення належності цього майна попередньому власнику та визначення наступного власника (спадкоємця) повинно вирішуватися у судовому порядку.

Згідно з п. 6 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», суди повинні мати на увазі, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Разом з тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна.

Спадкоємець має право звернутися з заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Таким чином, будь яких перешкод для визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 під час судового засідання не встановлено.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи обставини справи, визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Керуючись статтями 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Чайка Ольга Вікторівна, до Богуславської міської ради Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 36,7 кв.м.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець