У Х В А Л А

29 червня 2023 року

м. Київ

справа № 570/5859/18

провадження № 61-8863ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Чоланюком Сергієм Юрійовичем, на постанову Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту ухилення від виконання обов`язку з утримання спадкодавця та усунення від права на спадкування,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року ОСОБА_1 через адвоката Чоланюка С. Ю. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Рівненський апеляційний суд ухвалив постанову 30 вересня 2021 року, повний текст складено 01 жовтня 2021 року, останній день строку на касаційне оскарження з урахуванням вихідних днів припадав на 01 листопада 2021 року, а заявник звернувся до суду із касаційною скаргою 12 червня 2023 року.

Разом із касаційною скаргою заявник подав клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

У клопотанні ОСОБА_1 , посилається на те, що повний текст постанови Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року його представник отримав 30 травня 2023 року. На території України діє карантин, а з 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який діє до сьогодні, що стало перешкодою для подання касаційної скарги.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виняток з наведеного загального правила статті 127 ЦПК України викладено в частині третій статті 394 ЦПК України.

Відповідно до частини третьої статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються: докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Крім цього, відповідно до частин п`ятої, шостої, сьомої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень постанова Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року зареєстрована на сайті 01 жовтня 2021 року, оприлюднена - 04 жовтня 2021 року. З касаційною скаргою представник позивача звернувся 12 червня 2023 року, тобто після спливу 1 року 8 місяців з дня ухвалення постанови Рівненським апеляційним судом.

Заявник не надав доказів його звернення чи представника до суду із заявою про отримання копії постанови Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року та/або будь-якої відповіді на таку заяву чи надіслання судом копії судового рішення. Саме лише посилання в касаційній скарзі на таку обставину не є переконливим аргументом для поновлення строку на касаційне оскарження.

Крім того, питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 990/102/22, провадження № 11-119заі22.

З огляду на зазначене, викладені у клопотанні заявника підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Рівненського апеляційного суду від 30 вересня 2021 року не є поважними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, тому касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаного недоліку, а саме - направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Також подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки заявник не сплатив судовий збір у повному обсязі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня2018 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 762,00 грн.

З позовом про визнання заповіту недійсним позивач звернувся у 2018 році. Судовий збір за вимогу немайнового характеру становить 704,80 грн. Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 1 409,60 грн (704,80 грн?200%).

29 березня 2019 року ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звернулись до суду із зустрічним позовом про встановлення факту ухилення від виконання обов`язку з утримання спадкодавця та усунення від права на спадкування.

За подання зустрічних позовних заяв судовий збір справляється на загальних підставах (частина шоста статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 921,00 грн.

Ставка судового збору за вимогу немайнового характеру становить 768,40 грн. Судовий збір за дві вимоги немайнового характеру становить 1 536,80 грн (768,40 грн?2). Тому розмір судового збору за зустрічною позовною заявою становить 3 073,60 грн (1 536,80 грн ?200%).

У касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Враховуючи те, що заявник оскаржує рішення суду щодо первісного та зустрічного позовів, а до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 409,60грн, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3 073,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Касаційна скарга ОСОБА_1 , подана адвокатом Чоланюком С. Ю., містить посилання на постанову Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 916/3156/17, постанову Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 303/5126/18.

Зазначивши ці постанови, заявник не вказав, яку норму права застосував апеляційний суд без урахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у зазначених ним постановах.

Крім того, касаційна скарга також не містить посилання на обов`язкові підстави касаційного оскарження, передбачені частиною другою статтею 389 ЦПК України.

Отже, заявник не зазначив, яку норму права застосував апеляційний суд без урахування висновку щодо застосування норм права викладеного у зазначених ним в касаційній скарзі постановах, а також не зазначив обов`язкові підстави касаційного оскарження, передбачені частиною другою статтею 389 ЦПК України.

Формальне посилання у касаційній скарзі на приклади постанов Верховного Суду без зазначення норми права, яку застосував апеляційний суд без урахування відповідного (відповідних) висновку (висновків), не є виконанням вимог процесуального закону (пункт 5 частини другої статті 392 ЦПК України) щодо обов`язкового зазначення у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження.

За таких обставин, заявнику необхідно подати нову редакцію касаційної скарги, в якій зазначити передбачені цивільним процесуальним законом підстави касаційного оскарження судового рішення відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, належним чином обґрунтувати такі підстави оскарження, надіслати копії нової редакції касаційної скарги для всіх учасників справи, сплатити судовий збір або надати документи, що підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору, зазначити поважні причини, що перешкоджали ОСОБА_1 подати касаційну скаргу до 01 листопада 2021 року, а також після 01 листопада 2021 року, надати належні та допустимі докази на підтвердження цих обставин, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Чоланюком Сергієм Юрійовичем, залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник