Провадження № 2/752/1553/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 червня 2023 року місто Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ольшевської І.О.,

за участю секретаря судових засідань Стороженко С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Гріденко Тамара Вікторівна, до Комунального підприємства виконавчого органу Київради КМДА «Київтеплоенерго» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок прориву труби,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», в якому просить стягнути з відповідача на свою користь 148740,97 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 30 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, вирішити питання про розподіл судових витрат.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що 20 травня 2021 року за адресою м. Київ проспект Голосіївський 3, біля станції метро Деміївська на парковці для автомобілів приблизно о 9:00 ранку позивач залишив свій автомобіль CITROEN BERІNGO, державний номер НОМЕР_1 . 20.05.2021 року під час проведення структурним підрозділом «Київські теплові мережі» КП «Київтеплоенерго» гідравлічних випробувань теплових мереж (магістралі № 3, № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № 7) зони обслуговування ТЕЦ-5 сталось пошкодження магістрального трубопроводу з витоком води назовні біля Національної бібліотеки України імені В.І. Вернадського на проспекті Голосіївському, 3. Внаслідок пошкодження трубопроводу та витоку води назовні було пошкоджено належний позивачу автомобіль CITROEN BERІNGO, державний номер НОМЕР_1 . За результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, висновком експерта №374/21 від 09 липня 2021 року встановлена вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля CITROEN BERІNGO, державний номер НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження внаслідок прориву мережі теплотраси, який стався 20.05.2021 р., станом на дату проведення дослідження становить 145 220, 02 грн. Крім того, вищевказаною подією позивачу завдано моральної шкоди, яка полягає в тому, що в позивача порушився звичний режим життя, його батьки похилого віку 1949 та 1944 року народження, за якими позивач доглядає, часто хворіють, пересуваються за допомогою милиць (батько має каліцтво ноги), автомобіль використовувався і для супроводження батьків до лікарні, тепер за обставинами, які склалися, батькам для відвідування лікарів позивач вимушений викликати таксі або просити друзів відвозити до лікарні, що ставить позивача в незручне становище. Також, у позивача є неповнолітня дитина, син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відвідує школу АДРЕСА_1 , якого позивач перед своєю роботою на автомобілі відвозив до школи та забирав після роботи, оскільки в такому віці дитина самостійно не пересувається по місту. Значне пошкодження автомобіля і неможливість його використовувати довгий період часу, оскільки потребується довгий відновлюваний ремонт та великий розмір завданих збитків, виразилася в емоційних, душевних стражданнях і хвилюваннях, у зв`язку з чим позивач зазнав сильного психологічного стресу з погіршенням здоров`я, а тому вважає за потрібне відшкодувати моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн. Посилаючись на вказані обставини, на підставі ст.ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України позивач звернувся до суду з указаним позовом.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року за вказаною позовною заявою відкрито провадження та вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Надалі, у зв`язку із перебуванням судді Слободянюк А.В. у відрядженні, проведено повторний автоматизований розподіл справи між суддями та вказана цивільна справа надійшла у провадження судді Ольшевської І.О.

Поряд із цим, 22.12.2021 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що в діях відповідача не вбачається складу цивільного правопорушення, тому підстави для відшкодування збитків відповідачем відсутні. З боку позивача будь-яких звернень з приводу залучення представників відповідача для фіксування подій, описаних в позові про заподіяння шкоди, та з`ясування причин і вартості матеріальних збитків не надходило, відповідні акти за участю представників відповідача не складались. Дії відповідача щодо проведення перевірки теплових мереж шляхом гідравлічних випробувань є правомірною поведінкою, передбаченою законодавством, та навіть обов`язковою діяльністю, яка є предметом державного нагляду (контролю) у сфері теплопостачання, а тому вказана правомірність поведінки виключає відповідальність. Позивачем не доведено жодної з умов, необхідних для застосування міри відповідальності у вигляді відшкодування збитків, передбаченої у ст. 22 ЦК України. Позивачем не доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та завданою позивачу шкодою. Сам факт перебування тепломережі на балансі відповідача не свідчить про його винуватість. 05.04.2021 року перед початком проведення гідравлічних випробувань представнику Національної бібліотеки імені В.І. Вернадського, де сталося пошкодження належного позивачу автомобіля, представником відповідача надано під особистий підпис припис-попередження про проведення гідравлічних випробувань теплових мереж на щільність у період з 8:00 год. 18.05.2021 року по 24:00 год. 07.06.2021 року. У даному приписі повідомлено про можливі наслідки виникнення пошкодження під час випробування теплової мережі та прийняття відповідних заходів для недопущення псування майна на прилеглій території та підвідомчих об`єктах, а також про відсутність відповідальності відповідача в разі псування матеріальних цінностей та нещасних випадків, що можуть статись на підвідомчих бібліотеці об`єктах. Отже, уповноважені особи Національної бібліотеки імені В.І. Вернадського повинні були забезпечити безпечне перебування людей та майна на відповідній території. Крім того, висновок експерта № 374/21 від 09.07.2021 року, доданий позивачем до позову, не є належним та допустимим доказом, оскільки в ньому відсутня інформація, що він підготовлений для надання до суду, а також щодо обізнаності експерта про кримінальну відповідальність. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0001226 не є доказом на підтвердження факту завдання шкоди автомобілю позивача. Відшкодування моральної шкоди у визначеному позивачем розмірі є безпідставним та необґрунтованим.

22.12.2021 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що факт прориву свідчить, що теплова мережа знаходилася в дефектному стані через неналежне впровадження заходів із запобігання виникнення дефектів теплових мереж з боку відповідача через порушення положень Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14 лютого 2007 року №71. Аналіз вказаних нормативних актів свідчить про те, що до обов`язків відповідача КП «Київтеплоенерго" входить не тільки здійснення гідравлічних випробувань тепломереж, а і контроль за їх станом, враховуючи строки зносу. Відповідач, вказуючи на те, що КП «Київтеплоенерго» належно виконує вимоги п.п. 6.3.27, 6.3.87 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14 лютого 2007 року № 71, та забезпечило вчинення ефективних та своєчасний дій з належної експлуатації майна, яке було передано йому в управління, доказів на підтвердження вказаних обставин до суду не надав. Позивач вважає, що довів, що між проривом труби за адресою м. Київ, проспект Голосіївський, 3, внаслідок якого було пошкоджено його майно, існує причинно-наслідковий зв`язок і за таких обставин, можна зробити висновок, що особою, відповідальною за заподіяну в даному випадку шкоду, є відповідач, який не забезпечив вчинення ефективних та своєчасних дій з належного збереження, реконструкції, ремонту та експлуатації майна, а саме теплових мереж за адресою проспект Голосіївський, 3 в м. Києві, переданих йому в управління.

На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, дата реєстрації провадження 21.05.2021р., підставами реєстрації вказано повідомлення в засобах масової інформації. Як вбачається з даного витягу, в ході моніторингу в засобах масової інформації виявлено, що 20.05.2021 року близько 14-48 год. за адресою: м. Київ, проспект Голосіївський, 3, поблизу бібліотеки імені Вернадського під час проведення гідравлічних випробувань тепломереж у зоні обслуговування ТЕЦ-5, за вказаною адресою, утворився струмінь води і відбувся провал асфальту, в результаті чого було пошкоджено 26 автомобілів, які були припарковані на прилеглій до бібліотеки імені Вернадського території, чим було завдано матеріальну шкоду фізичним особам. Відомості про кримінальне провадження було внесено до ЄРДР 21.05.2021 року за № 0001226, правова кваліфікація кримінального правопорушення ст. 367 ч.1 КК України. Орган досудового розслідування - Голосіївське управління поліції ГУ НП у м.Києві.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не заперечується той факт, що теплова траса, на якій стався прорив, перебуває на балансі КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Відповідно до висновку судового експерта Коваля І.М., зробленого у висновку експерта № 374/21 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження, визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, складеного 09.11.2021 р., вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля CITROEN BERLINGO, держ. № НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження внаслідок прориву мережі теплотраси, який стався 20.05.2021, станом на дату проведення дослідження становить 145220,02 грн.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України).

За приписами ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування положень ст. 1166 Цивільного кодексу України необхідно довести, що шкоду позивачу завдано саме неправомірними діями чи бездіяльністю особи, на яку покладається відповідальність відшкодувати шкоду, а саме необхідна наявність таких складових елементів як: а) протиправна поведінка; б) настання шкоди; в) прямий причинно-наслідковий зв`язок між першим та другим елементами; г) вина завдавача шкоди.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 Постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 03.12.2014 року у справі № 6-183цс14, постановах Верховного Суду від 11.12.2018 року у справі № 759/4781/16-ц, від 11.09.2019 року у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 року у справі № 638/20603/16.

З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (п. 1 ч. 2 ст. 1167, ч. 5 ст. 1187 цього Кодексу). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з п. 6.3.7 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 року № 71, організацією, що експлуатує теплову мережу, має бути забезпечено справність огороджувальних конструкцій, що перешкоджають доступу сторонніх осіб до устаткування і до запірно-регулювальної арматури, та здійснено контроль за підтриманням в належному стані шляхів доступу до об`єктів мережі, а також за дорожніми покриттями і плануванням поверхонь над підземними спорудами.

Відстані від огороджувальних конструкцій тепломережі до будівель, споруд повинні відповідати вимогам СНиП 2.04.07.

У місцях прокладання трубопроводів теплових мереж забороняється спорудження будівель, розміщення автозаправних станцій, гаражів, ринків, стоянок, складування, насадження дерев і багаторічних кущів у межах охоронних зон на віддалі менше ніж 3 м від проекції на поверхню землі краю будівельних конструкцій теплової мережі підземної канальної прокладки та повітряної прокладки або від проекції на землю краю трубопроводів теплових мереж безканальної прокладки.

Згідно з п. 6.3.27 вказаних вище Правил організація, що експлуатує теплову мережу, повинна систематично, за графіком, здійснювати контроль стану будівельних конструкцій, трубопроводів і устаткування, антикорозійного покриття і теплової ізоляції трубопроводів теплової мережі із застосуванням сучасних ЗВТ і методів діагностики. Слід вести облік, систематизацію та аналіз виявлених дефектів за видами устаткування, виявляти причини, розробляти і впроваджувати заходи до запобігання виникненню дефектів. У разі відсутності сучасних ЗВТ і методів діагностики, як виняток, можливим є застосування шурфовок.

Контроль за станом трубопроводів і устаткуванням теплової мережі має здійснюватися з урахуванням вимог ДНАОП 0.00-1.11.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27.12.2017 року № 1693 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27 вересня 2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», КП «Київтеплоенерго» визначено підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго».

За розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 року № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам.

Згідно з п.п. 2.2.2., 2.2.3., 2.2.5., 2.2.9. Статуту КП «Київтеплоенерго» метою та предметом діяльності підприємства є виробництво, транспортування та постачання теплової енергії; постачання пари, гарячої води, та кондиційованого повітря; будівельно-монтажні роботи, організація проведення обстежень, випробувань, налагодження і ремонту основного і допоміжного, механічного, тепломеханічного, електричного й електронного обладнання.

Відповідно до п. 7.2. Статуту майно підприємства належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва і закріплене за підприємством на праві господарського відання.

На підтвердження факту пошкодження автомобіля автомобіля CITROEN BERLINGO, держ № НОМЕР_1 , 20.05.2021 року в м. Києві по проспекту Голосіївському, 3 поблизу Національної бібліотеки імені В.І. Вернадського внаслідок прориву труби та завдання шкоди позивачу, позивач надав: копію висновку судового експерта Коваля І.М., зробленого у висновку експерта № 374/21 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження, яким встановлено, що вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля CITROEN BERLINGO держ № НОМЕР_1 в результаті його пошкодження внаслідок прориву мережі теплотраси, який стався 20.05.2021, станом на дату проведення дослідження становить 145220,02 грн.; копію відповіді слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП України у м. Києві Колодяжного Я.В., у якій зазначено, що в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226 від 21.05.2021 станом на 03.08.2021 року встановлено, що на місці де відбувався прорив труби, було пошкоджено 26 автомобілів та серед них знаходився автомобіль CITROEN BERLINGO д.н.з. № НОМЕР_1 та його власника ОСОБА_1 визнано потерпілим.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1, 3 ст. 77 ЦПК України).

За положеннями ст. 80 цього Кодексу, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позивач довів належними та достатніми доказами обставини щодо пошкодження належного йому автомобіля, причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням автомобіля та проривом на зовнішній тепловій мережі 20.05.2021 року на проспекті Голосіївському, 3 у м. Києві.

При цьому, відповідачем належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності своєї вини у заподіянні збитків позивачу в передбаченому ст.ст. 12, 81 ЦПК України порядку суду не надано.

Доводи відповідача про те, що висновок судового експерта Коваля І.М., № 374/21 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження, доданий позивачем до позову, не є належним доказом завдання шкоди автомобілю позивача, не заслуговують на увагу, оскільки вказаний висновок, складений судовим експертом, який має свідоцтво № 49 від 03.07.2015, видане рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, якому присвоєно кваліфікацію судового експерта з правом проведення автотоварознавчих експертиз за спеціальністю 122- визначення вартості колісних транспортних засобів розміру збитку завданого власнику транспортного засобу. Зазначений висновок експерта є дійсним та у встановленому законом порядку не оскаржувався.

Оскільки теплові мережі в м. Києві по проспекту Голосіївському, 3 поблизу бібліотеки імені Вернадського знаходяться на балансі та обслуговуванні КП «Київтеплоенерго» (й вказане не заперечується відповідачем) та у зв`язку з тим, що внаслідок прориву труби було пошкоджено автомобіль позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для покладення відповідальності за завдані позивачу збитки на відповідача КП «Київтеплоенерго» в розмірі, визначеному у висновку експерта № 374/21 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження визначення розміру матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу CITROEN BERLINGO держ № НОМЕР_1 , а саме - 145220,02 грн.

Суд не враховує посилання представника відповідача на те, що у КП «Київтеплоенерго» відсутня відповідальності за завдану шкоду, оскільки підприємство завчасно попередило про проведення гідравлічного випробування бібліотеку, яка і повинна була попередити всіх мешканців про те, що такі роботи будуть проводиться з метою уникнення ризиків пошкодження майна, оскільки вини бібліотеки в завданні шкоди позивачу не вбачається.

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що позивач по справі ОСОБА_1 сплатив 3113,95 грн. витрат за проведення експертизи та 407 грн. за повідомлення про огляд ТЗ зацікавлених осіб, а тому сума в загальному розмірі 3520,95 грн. також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Крім зазначеного, звертаючись з даним позовом до суду, позивач зазначав, що діями відповідача йому було завдано моральну шкоду, що полягає в душевних стражданнях, зокрема, в позивача вимушено змінився ритм життя на період, коли він був позбавлений можливості користуватись автомобілем.

Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

За загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди завданої особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади при здійсненні своїх повноважень виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою.

Пунктом 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4 визначено, що моральна шкода - це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

У абз. 2 п. 5 цієї постанови судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними в п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

У разі заявлення вимог про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачу, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Крім того, відшкодування шкоди, зокрема й моральної, що зумовлює порушення прав людини, є одним з ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання та приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання.

Проте не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду.

Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік і стан здоров`я потерпілого.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України).

Разом з тим, порушуючи питання про відшкодування моральної шкоди в розмірі 30 000 грн., позивач не надав суду належних, достатніх, достовірних та допустимих доказів щодо спричинення йому моральної шкоди в цьому розмірі, на підставі яких позивач оцінив свої моральні страждання.

А тому, з урахуванням ступеню моральних страждань позивача та характеру вини відповідача, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню і стягує з відповідача на користь позивача 7000 гривень на відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог..

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача підлягають судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1557,37 гривень на користь позивача у зв`язку із частковим задоволенням позову.

Разом із тим, вбачається, що правову допомогу позивачу надала адвокат Грідієнко Т.В., повноваження якої підтверджуються копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та копією ордера серії КС № 390694, однак орієнтовний розмір витрат на правову допомогу позивачем не заявлявся.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Гріденко Тамара Вікторівна, до Комунального Підприємства виконавчого органу Київради КМДА «Київтеплоенерго» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок прориву труби задовольнити частково.

2. Стягнути з Комунального Підприємства виконавчого органу Київради КМДА «Київтеплоенерго» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 145220 (сто сорок п`ять тисяч двісті двадцять) грн. 02 коп., моральну шкоду у розмірі 7000 (сім тисяч) грн. витрати проведення автотоварознавчої експертизи та повідомлення зацікавлених осіб у розмірі 3520 (три тисячі п`ятсот двадцять) грн. 95 коп., судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1557 (одна тисяча п`ятсот п`ятдесят сім) грн. 37 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

Відповідач: Комунальне Підприємство виконавчого органу Київради КМДА «Київтеплоенерго», адреса: 01001, м. Київ, пл. Івана Франка, 5,

Повний текст рішення складено та підписано 28.06.2023р.

Суддя І.О. Ольшевська