ЄУН 389/4307/23
Провадження № 2/389/932/23
У Х В А Л А

21 грудня 2023 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Берднікової Г.В.,

за участю секретаря судового засідання Чуканової О.А., позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу між подружжям та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді у Знам`янському міськрайонному суді Кіровоградської області (суддя Берднікова Г.В.) з 24 жовтня 2023 року, знаходиться справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання неповнолітної дитини та на утримання матері дитини, в якій позвиач просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з дня пред`явлення позову і до повноліття сина ОСОБА_5 , а також на її утримання в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до суду та до досягнення сином ОСОБА_5 трьохрічного віку (справа ЄУН 397/799/23, провадження 2/389/758/23).

Представником відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 , 04 грудня 2023 року до суду подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу між подружжям та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, в якій відповідач просить: розірвати його з відповідачем шлюб, зареєстрований 24 липня 2021 року; стягнути з нього на користь відповідача на утримання малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 15000 грн. з усіх видів його заробітку (доходу), щомісяця, поминаючи з дня пред`явлення зустрічного позову і до повноліття дитини; позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з нього аліментів на її утримання до досягнення сином ОСОБА_5 трьохрічного віку залишити без задоволення. Подану зустрічну позовну заяву сторона відповідача просить прийняти до розгляду, поєднати із позовом ОСОБА_1 у цивільній справі №397/799/23 та перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Оглянувши матеріалами цивільної справи за первісним позовом, а також подані до суду матеріали зустрічного позову, суд приходить до наступного висновку.

Способи захисту цивільного права та інтересів зазначені у статті 16 Цивільного кодексу України.

У вказаній нормі визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина другастатті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина третястатті 194 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четвертастатті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 522/9011/19 (провадження № 61-6642св21) зазначено, що «згідно з частиною другою статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другоюстатті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним. При цьому вищевказаною нормою процесуального закону визначено дві альтернативні ознаки зустрічного позову: або взаємопов`язаність первісного та зустрічного позовів, що зумовлює їх спільний розгляд, зокрема, коли обидва позови виникають з одних правовідносин; або їх взаємовиключність, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов, який прийнятий судом для спільного провадження з первісним позовом, повинен знайти вирішення у виді загального рішення, яке має містити відповідь на обидві заявлені вимоги (як позивача, так і відповідача). Задоволення зустрічного позову спричиняє відмову в задоволенні первісного позову, однак не виключає можливості як задоволення обох вимог, так і однієї повністю, а іншої частково».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 червня 2023 року в справі № 459/1490/21 (провадження № 61-12807 св 22) вказано, що: «відповідно до частин першої, другої та третьоїстатті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другоюстатті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним.

Аналіз вказаних положень закону свідчить про те, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За своєю сутністю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів). Умовою пред`явлення зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним; взаємопов`язаність позовів виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин.

Подібні за змістом правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц (провадження № 14-483 цс 19).

Ураховуючи викладене, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному та правильному вирішенню спору, взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним та первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково».

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи ЄУН 397/799/23, ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_3 на її користь аліменти на утримання їх неповнолітньої дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, до повноліття дитини, а також на її утримання в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, до досягнення дитиною трьохрічного віку.

ОСОБА_3 звертаючись до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 просить розірвати їх шлюб, стягнути з нього на користь позивача аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі в розмірі 15000 грн до повноліття дити, та залишити без розгляду заявлені ОСОБА_1 до нього позовні вимоги про стягнення аліментів на її утримання, до досягнення сином трьохрічного віку.

Аналізуючи зміст вказаних позовних заяв, суд приходить до висновку, що задоволення позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини не виключає можливості задоволення позовних вимог за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини та матері.

Вимоги ОСОБА_1 про стягнення аліментів та вимоги ОСОБА_3 про розірвання шлюбу не є взаємопов`язаними, а їх спільний розгляд не є доцільним.

Спільний розгляд зазначених позовів може ускладнити вирішення справи, адже спір про стягнення аліментів і спір про розірвання шлюбу відрізняються предметом доказування, при розгляді вказаних вище вимог необхідно встановлювати різні фактичні обставини. В межах розгляду зустрічного позову про розірвання шлюбу сторонами може бути заявлено клопотання про надання строку для примирення та в разі його задоволення провадження у справі буде зупинено, що призведе до затягування розгляду заявлених вимог про стягнення аліментів.

За таких обставин, враховуючи інтереси малолітньої дитини, яка потребує матеріального забезпечення від своїх батьків, недоцільним є спільний розгляд позову ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання сина ОСОБА_5 та на своє утримання у частці від доходу відповідача, із зустрічним позовом ОСОБА_3 про розірвання шлюбу між подружжям та стягнення аліментів на утримання дити в твердій грошовій сумі, оскільки дані позови мають різний обсяг дослідження обставин справи, що не сприятиме оперативному вирішенню спору в інтересах малолітньої дитини. Задоволення позову ОСОБА_1 про стягнення аліментів саме по собі не виключає можливості задоволення вимог ОСОБА_3 про розіврання шлюбу. Вимоги ОСОБА_3 у зустрічній позовній заяві про стягнення з нього аліментів на утримання сина в розмірі 15000 грн та залишення без розгляду позивача про стягнення аліментів на її утримання, по своїй суті зводяться до заперечень проти позовної заяви, що свою черегу не позбавляє права відповідача в порядку, встановленому ст.178 ЦПК України подати відзив на позовну заяву, в якому викласти зазначені заперечення, або ж надати суду пояснення з наведенням своїх аргументів та міркувань щодо предмета спору.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в прийнятті зустрічної позовної заяви та повернення її матеріалів заявнику, що не позбавляє останнього права на звернення зі вказаним позовом до суду в загальному порядку.

Разом з цим, суд звертає увагу заявника на недопустимість зловживання процесуальними правами учасниками справи у тому числі шляхом повторного подання зустрічного позову про той самий предмет та з тих же підстав, що і поданий раніше ним зустрічний позов. Процесуальні права надані законом для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним. Відповідач за часом раніше вже подавав до суду зустрічну позовну заяву, яка містила вимоги про стягнення аліментів та розірвання шлюбу, мала таке ж обгрунтування, що і подана наразі. Розглянувши подану зустрічну позовну заяву, суд дійшов висновку про відмову в її прийняті та повернення заявнику.

Керуючись ст.ст.185, 193, 194, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу між подружжям та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Матеріали зустрічної позовної заяви повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику право відповідача на подання позову в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Суддя Г.В. Берднікова