Провадження № 2/357/3122/23
У Х В А Л А

іменем України

26 грудня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участі секретаря - Вальчук М. В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2023 року ОСОБА_3 , яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2023 року головуючим суддею визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

13 вересня 2023 року судом було здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача.

06 жовтня 2023 року за вх. № 43980 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача.

Ухвалою судді від 02 листопада 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі на 16.11.2023 року.

Підготовче засідання у справі неодноразово відкладалося з різних підстав, останнього разу в підготовчому засіданні було оголошено перерву до 26.12.2023 року за клопотанням представника позивача.

26 грудня 2023 року позивач та його представник не з`явилися в підготовче судове засідання, 26.12.2023 року за вх. № 59205 судом отримано заяву від представника адвоката Олійник О.О., в якій просив позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області залишити без розгляду.

Відповідачі ОСОБА_2 та Фурсівська сільська рада Білоцерківського району Київської області в підготовче судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи повідомлялися належним чином у відповідності до вимог ЦПК України, однак відомості про їх сповіщення на адресу суду не надійшли.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю ( ч. 10 ст. 128 ЦПК України ).

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-якому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У разі відсутності адресата (будь кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Зазначене узгоджується з позицією викладеною Верховним Судом в постанові від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18.

В даній постанові Верховний Суд зазначив, що довідка поштового відправлення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Так, з матеріалів справи вбачається, що неодноразово на адресу реєстрації відповідача ОСОБА_2 судом направлялися судові повістки та інші процесуальні документи, однак останнім не було жодного отримання, поштові конверти поверталися, де працівниками пошти причини повернення зазначалися, як адресат відсутній за вказаною адресою або за закінченням терміну зберігання.

Стосовно відповідача Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, суд зазначає, що станом на 26.12.2023 року судом не отримано відомостей про належне сповіщення, такі не повернулися на адресу суду, але з матеріалів справи вбачається, що на попередні судові засідання Фурсівська сільська рада отримувала кореспонденцію з суду, про що свідчать поштові повідомлення про вручення.

В свою чергу, Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду ( близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б ).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 43 ЦПК України встановлений обов`язок добросовісно користування учасниками судового процесу процесуальними правами. Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами ( рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» ).

З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що відповідачі були належним чином повідомленими про дату, час та місце слухання справи.

Інших заяв та клопотань з боку учасників судового розгляду на адресу суду не надходило.

Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення підготовчого судового засідання за відсутності учасників справи та здійснення розгляду вищевказаної заяви, яка надійшла від представника позивача адвоката Олійник О.О.

Дослідивши матеріали справи, заяву про залишення позову без розгляду, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках ( ч. 1 ст. 13 ЦПК України ).

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судові справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (частина перша статті 196 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Частиною другою статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

З урахуванням вищевикладених обставин, враховуючи те, що представником позивача, адвокатом Олійник О.О., повноваження якого на вчинення вказаної процесуальної дії, судом перевірені, до початку розгляду справи по суті була подана заява про залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини у справі № 357/11146/23, провадження № 2/357/3122/23, оскільки така заява подана у добровільному порядку і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів.

При цьому слід ураховувати, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 128, 130, 131, 189, 196, 200, 257,260,261, 263, 353-355 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного судупротягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Повний текст ухвали складено 26 грудня 2023 року.

Суддя О. І. Орєхов