справа № 619/5485/23
провадження № 2/619/1470/23
26 грудня 2023 року,
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Алфьорової В.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 619/5485/23,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: Золочівська селищна рада,
представник позивача: Чуб С.В.
Виклад позиції позивача.
ОСОБА_1 , у інтересах якої діє представник адвокат Чуб С.В., 10.11.2023 звернулася в системі «Електронний суд» з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяця з моменту набрання рішенням законної сили. У обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/8 частка житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців немає. Постановою державного нотаріуса Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області від 05.05.2023 № 389/02-31 їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії оскільки нею пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з початком повномасштабного вторгнення з боку країни-агресора, задля збереження свого життя та здоров`я вона була вимушена покинути місце свого мешкання та виїхала за межі України до Республіки Польща, отже об`єктивно не могла звернутись до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини. За кордоном вона перебувала в період з березня 2022 року по березень 2023 року, після повернення в Україну одразу ж звернулась до нотаріуса, але у зв`язку з пропуском 6 місячного строку звернення отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ураховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища рада правосуддя рішенням від 20.04.2023 № 399/0/15-23 змінила територіальну підсудність Золочівського районного суду Харківської області на Дергачівський районний суд Харківської області.
Ухвалою суду від 13.11.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.12.2023.
Ухвалою суду від 12.12.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті цивільну справу на 26.12.2023.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, надіславши суду заяву у якій просить здійснити розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки, позовні вимоги підтримує.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Ураховуючи, що представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, не з`явився у судове засідання, не подав відзив на позов, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 6).
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 126 1 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 та копією свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 (а.с. 7, 10).
Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦПК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
В Україні відповідно Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022, пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України та статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, який діє до теперішнього часу.
Державним нотаріусом Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області Борисенко К.В. 05.05.2023 винесено постанову № 389/02-31 про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки нею пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 9).
Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.
Суд встановлено, що спадкоємець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 01 липня 2022 року.
Разом з тим, як зазначено вище та на це, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилається позивач, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до сьогодні.
Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Отже, перешкоди у вигляді введення воєнного стану почали існувати протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 № 309, територія Золочівської селищної ТГ Богодухівського району, починаючи з 24.02.2022 по 11.909.2022 визначена як зона активних бойових дій, а з 11.09.2022 по теперішній час є зоною можливих бойових дій.
Крім того, державним нотаріусом Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області Борисенко К.В. надано інформацію № 1110/01-16 від 17.11.2023, у якій зазначено, що з відомостей перевірки Алфавітних книг обліку спадкових справ з дня смерті та по теперішній час, знайдена спадкова справа № 65/2023, яка заведена Золочівською державною нотаріальною конторою Харківської області після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 . 05.05.2023 до Золочівської державної нотаріальної контори надійшла заява про видачу свідоцтва про право на спадщину від ОСОБА_1 . Її заяву було прийнято, зареєстровано в Книзі обліку і реєстрації спадкових справ за 2023 рік за №128 та заведено спадкову справу № 65/2023. 05.05.2023 Золочівською державною нотаріальною конторою ОСОБА_1 було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Більше заяв про прийняття, чи відмову від спадщини, тощо, не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавались. За даними спадкової справи заповіти спадкодавцем не складалися. На підтвердження зазначеного також надано Інформаційні довідки зі Спадкового реєстру.
Враховуючи, що інші спадкоємці відсутні, введення воєнного стану унеможливило своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавці, звернення позивачки до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а також той факт, що позивачка одразу після повернення в Україну звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 3 (три) місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Надіслати учасникам справи копію судового рішення в електронній формі у порядку, визначеному законом.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) сторін:
позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ,місце проживання: АДРЕСА_2 ,
Суддя І. М. Нечипоренко