Справа № 369/7459/21
Провадження № 2/369/626/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позову без розгляду)

29.06.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Києві цивільну справу №369/7459/21 Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Баришінського РНО Київської області Позднякова Надія Миколаївна, про визнання договору дарування недійсним, скасування рішення та записів про державну реєстрацію права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області 02 червня 2021 року з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Баришінського РНО Київської області Позднякова Надія Миколаївна, про визнання договору дарування недійсним, скасування рішення та записів про державну реєстрацію права власності.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 червня 2021 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання на 26 липня 2021 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 липня 2021 року підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 22 вересня 2021 року.

Представник позивачанеодноразово викликавсясудом.

В судове засідання позивач повторно не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином і від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності. Причина неявки суду не відома.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що систематична неявка до суду є зловживанням процесуальним правом з боку сторони позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається із матеріалів справи позивач жодного разу не з`явився в призначені судові засідання, будучи належним чином повідомленим про місце, дату, час проведення судових засідань, а саме: 07 вересня 2022 року (позивач ТОВ "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" 06 червня 2022 року був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи шляхом направлення на зазначену представником позивача у позовній заяві електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), 08 грудня 2022 року (позивач ТОВ "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" 21 листопада 2022 року був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи шляхом направлення на зазначену представником позивача у позовній заяві електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 та шляхом надіслання SMS-повідомлення на зазначений представником позивача у позовній заяві номер телефону: НОМЕР_1 )), 29 березня 2023 року (позивач ТОВ "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" 08 грудня 2022 року був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи шляхом направлення SMS-повідомлення на зазначений представником позивача у позовній заяві номер телефону: НОМЕР_1 ), 29 червня 2023 року (позивач ТОВ "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" 16 травня 2023 року був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи шляхом направлення на зазначену представником позивача у позовній заяві електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 та шляхом надіслання SMS-повідомлення на зазначений представником позивача у позовній заяві номер телефону: НОМЕР_1 )).

Окрім того, від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" - Макаренка Сергія Сергійовича 01 листопада 2022 року надійшло клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 21 листопада 2022 року на 14 год. 45 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. В обґрунтування такого клопотання посилається на неможливість з`явитися в засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 листопада 2022 року клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" - Макаренка Сергія Сергійовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у цивільній справі № 369/7459/21 було задоволено.

Однак, 21 листопада 2022 року представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" - Макаренко Сергій Сергійович в судове засідання не з`явився, для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не авторизувався в Системі відеоконференцзв`язку, в телефонному режимі повідомив суд, що він знаходиться не в кабінеті і не зможе приймати участь у судовому засіданні.

Окрім того, представник позивача ТОВ "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" - Макаренко Сергій Сергійович є учасником підсистеми «Електронний суд».

За приписами статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою .

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Також у відповідності до вимог ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відтак, оскільки представник позивача зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та подав позовну заяву до суду з використанням підсистеми "Електронний суд", самостійно визначивши адресу електронної пошти для листування із ним, суд доходить висновку, що повістки про виклик до суду вважаються врученими представникові позивача в електронній формі шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу представника.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду № 759/14068/19 від 30 листопада 2022 року, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, заявник, вказавши у позовній заяві свій номер мобільного телефону та електронну адресу погодився та принаймні не заперечував, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, що в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257, 268 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Баришінського РНО Київської області Позднякова Надія Миколаївна, про визнання договору дарування недійсним, скасування рішення та записів про державну реєстрацію права власності, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.О. Фінагеєва