У Х В А Л А

04 грудня 2023 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Якимець О. І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

позивачі звернулись до суду з позовом до відповідача у якому просять визнати за ними право власності по 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та по 1/3 частини гаражного боксу № НОМЕР_1 в АК «Нива», що знаходиться за адресою - АДРЕСА_2 .

Вважаю, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгартовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві позивачі викладають обставини про те, що мають право на спадкування за законом по 1/3 частини спірного майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 .

Разом із тим, позивачі наводять аргументи про те, що частину спірної квартири ОСОБА_2 фактично вступив в управління та володіння після смерті брата ОСОБА_4 , який у свою чергу фактично вступив в управління та володіння після смерті матері ОСОБА_5 , однак не встигли оформити право власності у порядку спадкування у зв`язку з їх смертю.

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України (чинної на момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ) спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Однак, позивачі наводить аргументи про те, що ОСОБА_2 фактично вступив у володіння та управління майном після смерті матері ОСОБА_5 , хоч спадкування здійснюється у відповідності до положення чинного ЦК України, який не містить таких вимог щодо порядку прийняття спадщини спадкування.

Згідно зі статтями 549, 554 ЦК УРСР спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Вищевказані дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 25.03.2020 (справа № 305/235/17) під фактичним вступом у володіння або управління спадковим майном, що підтверджує факт прийняття спадщини, маються на увазі різні дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню і користуванню цим майном, підтриманню його в належному стані або сплаті податків та інших платежів тощо. Фактичний вступ у володіння частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадщини, з чого б вона не складалася і де б вона не знаходилась. Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідної місцевої державної адміністрації чи органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним; довідка державної податкової служби або страховика чи іншого органу про те, що спадкоємець після відкриття спадщини сплачував податки або страхові платежі по обов`язковому страхуванню; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту прийняття спадщини; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який підтверджує, що спадкоємець був постійно прописаний (зареєстрований) у спадковому будинку (квартирі); інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Отже, враховуючи наведене вище, суд прийшов до переконання про те, що позивачам необхідно навести обставини, що спадкоємець ОСОБА_4 , постійно проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_5 на час відкриття спадщини, а спадкоємець ОСОБА_2 постійно проживавав із спадкодавцем ОСОБА_4 , а відтак будуть вважається таким, що прийняли спадщину. Дані обставини необхідно обґрунтувати зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, з дотриманням вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачам строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до частини 2 статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачам строк протягом п`ять днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня складання повного судового рішення.

Ухвала в частині залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. І. Якимець