ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6984/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Уляницькою М.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом поданим адвокатом Степанченком Артемом Сергійовичем в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у серпні 2023 року адвокат Степанченко Артем Сергійович звернувся до Дарницького районного суду міста Києва в інтересах ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з позовною заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 , відповідач), посилаючись на те, що шлюбні відносини між сторонами припинені у зв`язку з відсутністю спільних інтересів, різними поглядами на шлюб, сім`ю та відсутністю взаєморозуміння. Між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного. Спільне господарство та сумісне проживання між ними припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Гусак О.С.

1 вересня 2023 року ухвалою Дарницького районного суду міста Києва позовну заяву прийнято та відкрито спрощене позовне провадження з викликом учасників справи в судове засідання.

Позивач та її представник просили провести розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити.

У судові засідання 3 жовтня, 16 листопада та 22 грудня 2023 року відповідач не з`явився, на його адресу судом надсилалися судові повістки, які повернулись із відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою".

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18.

У встановлений судом строк відповідач не подав заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або письмового відзиву на позов.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 27 червня 2009 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 883.

Сторони мають сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із позовної заяви вбачається, що шлюбні відносини між сторонами не склались, проживають окремо, мають протилежні погляди на життя, втратили почуття любові і поваги. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя і збереження сім`ї із відповідачем неможливе і не відповідає його інтересам.

Згідно із статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Відповідно до частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Згідно частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

На підставі статтей 110-112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 27 червня 2009 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 883, між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), розірвати.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Гусак