Справа № 307/5995/23
Провадження № 2/307/1091/23
УХВАЛА
відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви та її повернення
25 грудня 2023 року м. Тячів
Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Бряник М.М., ознайомившись з зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди,
В провадженні Тячівського районного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник, адвокат Марич І.Ю. до ОСОБА_1 про застосування наслідків визнання правочину у вигляді реституції , недійсним. Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 24.11.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Від відповідачки за первісним позовом надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди. В зустрічній позовній заяві позивачка посилаючись на те, що предявленими до неї раніше з боку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 позовами у справах № 307/624/17, №307/5386/23 та за вказаним первісним позовом на неї вчиняється психологічний тиск та їй завдано моральної шкоди у зв`язку з ініціюванням вказаних судових процесів, а тому вважає, що вимоги за позовами пов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, оскільки обидва позови виникають з одних правовідносин.
Статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Згідно з ч.2 ст. 193 ЦПК України цієї норми зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
За ч.3 ст.193 ЦПК вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.
Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, суд приходить до наступного висновку.
У своїх постановах Верховний Суд неодноразово зазначав, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.
Так, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Незважаючи на те, що, обидва позови містять посилання на обставини встановлені у цивільній справі №307/624/17 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Тячівської міської ради Закарпатської області де треті особи: Тячівська районна державна нотаріальна контора, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 де треті особи: Тячівська районна державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Стойка Надія Михайлівна, Тячівська міська рада Закарпатської області, про визнання заповіту удаваним та не дійсним, встановлення нікчемності довіреності, встановлення нікчемності правочину, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання недійсним Державних актів на земельні ділянки та скасування державної реєстрації земельних ділянок, вивчення змісту первісного та зустрічного позову свідчить про те, що фактично вони обґрунтовані різними підставами, до позовних заяв додані різні докази, предмет доказування є різним.
Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог. Тому ризик ухвалення суперечливих або взаємовиключних рішень в даному випадку відсутній.
Окрім цього зміст правовідносин за даними позовами є різним. Так за первісним позовом предявлено позовну вимогу про застосування наслідків у вигляді реституції (повернення до початку стану) і щодо іншої сторони цього правочину. При цьому за застрічним позовом заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди, завданої в результаті безпідставних на думку ОСОБА_1 пред`явлених до неї позовів, у тому числі, за результатами яких вже постановлено судові рішення, які набрали законної сили.
Таким чином, суд приходить до висновку, що в даному випадку об`єднання вимог за первісним та основним позовами може ускладнити розгляд справи.
Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду, а також можливості виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного (ч.2 ст.193 ЦПК), зустрічний позов підлягає поверненню позивачці.
В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 193, 194, 197 суд,-
У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_7 про відшкодування моральної шкоди - відмовити та повернути позов позивачці.
Клопію зустрічної позовної заяви та ухвали суду про відмову у прийнятті зустрічного позову долучити до матеріалів цивільної справи №307/5386/23 провадження №2/307/966/23 за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник, адвокат Марич І.Ю. до ОСОБА_1 про застосування наслідків визнання правочину у вигляді реституції , недійсним.
Роз`яснити позивачці ОСОБА_1 право на звернення з цим позовом до суду в загальному порядку.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а учасником справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст.354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя Бряник М.М.