Справа № 623/4094/21
Провадження № 2/638/3609/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2023 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання - Орос О.В., - Шевцової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Левківського старостинського округу Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

11 жовтня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Левківського старостинського округу Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якого з урахуванням уточнень зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на території міста Ясинувата Донецької області (окупована територія), померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є матір`ю позивача. Факт смерті було встановлено рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне померлій майно, а саме пенсію. Позивач ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_2 та є єдиним спадкоємцем за законом на майно після смерті своєї матері. У встановленому законом порядку позивач ОСОБА_1 повинна була в строк до 6 місяців після відкриття спадщини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 , звернутися до нотаріуса на підконтрольній Україні території, з метою оформлення спадщини після смерті своєї матері. Позивач разом із ОСОБА_2 влітку 2020 року були вимушені виїхати до міста Ясинувата Донецької області, яке відповідно до Розпорядження КМУ від 2 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» належить до списку населених пунктів, що є зоною проведення операції об`єднаних сил. Саме це (фактичне проживання в зоні проведення АТО та ООС), а також загальна пандемія СОVID-19 (загальнодержавний карантин оголошено з березня 2020 року), зробили неможливим своєчасне звернення позивача до нотаріусу на контрольованій державною Україна території, у встановлений строк для прийняття спадщини після смерті матері, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У зв`язку із наведеними підставами позивач зазначає, що не мала можливості виїхати з тимчасово окупованої території Донецької області до будь-якого міста, де діють у встановленому законом порядку державні органи влади. Окрім того, запроваджений на всій території України карантин в зв`язку із захворюванням СОVID-19 з подальшим його неодноразовим продовженням, обмежив роботу державних установ, в тому числі і нотаріальних контор (державних та приватних).

07 жовтня 2021 року позивач письмово звернувся до в.о. державного нотаріуса Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області Мірошниченко О.М. щодо оформлення спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, нотаріус відмовила у заведенні спадкової справи у зв`язку з тим, що строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився.

Позивач просив суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначити їй додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2

23 листопада 2021 року ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

12 січня 2022 року ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 , виданого 19 липня 1957 року.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ясинувата Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 , виданого 18 вересня 2021 року Ізюмським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 1021.

Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса Первомайської державної нотаріальної контори Мірошниченко О.М., в.о. державного нотаріуса Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області, проте постановою № 1283/02.31 від 07 жовтня 2021 року, у зв`язку зі спливом визначеного ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, належне померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у зв`язку з пропущенням строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, щ поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі №6-85цс 12, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повном обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців аповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 23 червня 2021 року № 6337-, фактичним місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74855567 від 23 листопада 2023 року, та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) у Спадковому реєстрі за вказаними даними інформація відсутня.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що свідоцтво про смерть ОСОБА_2 отримано 18 вересня 2021 року, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплинув 10 квітня 2021 року, при цьому суд зауважує, що з березня 2020 року діяльність блокпостів була припинена, тому позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори у встановлений законом строк. Окрім того, у 2020 році діяльність нотаріальних органів також була припинена у зв`язку із застосуванням профілактичних заходів щодо поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує, що спадкодавець померла на території, яка тимчасово не контролюється українською владою, в період проведення операції об`єднаних сил, тому і свідоцтво про її смерть встановленого державного зразка було отримано позивачем лише 18 вересня 2021 року.

Окрім того, згідно Постанови КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року за № 211, був встановлений з 12 березня 2020 року на всій території України карантин, який діє до теперішнього часу. Таким чином, вищенаведені обставини в їх сукупності надають суду підстави для визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними.

Окрім того, суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є незначним, що відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц.

За таких підстав, причини, з яких позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Левківського старостинського округу Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили цим рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 25 грудня 2023 року.

Суддя О.В. Орос