ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/21/22
Провадження 2/483/65/2023
У Х В А Л А

Іменем України

27 червня 2023 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Рак Л.М.

за участю секретаря Гречки С.Є.,

під час судового засідання з розгляду за правилами спрощеного позовного провадження цивільної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНТАРГЕТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, ,-

В С Т А Н О В И В :

05 січня 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ) «ФІНТАРГЕТ» звернулося до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 , предметом якої є стягнення з відповідачки 6620 грн. в рахунок заборгованості за Договором № 682542 надання коштів у позику за програмою споживчого кредитування від 25 серпня 2021 року. Як на підставу свого позову позивач посилається на те, що відповідачка станом на 28 грудня 2021 року має заборгованість за вказаним вище договором у розмірі 6620 грн.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомленні належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 20 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі № 915/299/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника, призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Солов`я Ю.А., введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, заборонено фізичній особі ОСОБА_1 відчужувати майно та боржницею ОСОБА_1 заявлено та визнається заборгованість перед кредиторами, в тому числі кредитором-16: Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНТАРГЕТ» (, адреса: 01030, м. Київ, вул. Івана Франка, буд. 42-Б) заборгованість за Договором від 25.08.2021 у розмірі 6560,00 грн.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень:

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 14 грудня 2022 року припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 , провадження у справі № 915/299/22 про неспроможність фізичної особи ОСОБА_1 закрито, припинено повноваження керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Солов`я Ю.А. та припинено дію мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20 березня 2023 року вищевказану ухвалу Господарського суду Миколаївської області від 14 грудня 2022 року скасовано та справу № 915/299/22 направлено до Господарського суду Миколаївської області для продовження розгляду.

З ухвали Господарського суду Миколаївської області від 12 травня 2023 року вбачається, що ухвалою суду від 10 квітня 2023 року у зазначеній вище справі призначалось попереднє судове засідання на 12 травня 2023 року, яке було відкладено на 23 червня 2023 року.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Глава 2 ЦПК України визначає цивільну юрисдикцію до якої входить: предметна та суб`єктна юрисдикція; інстанційна юрисдикція та територіальна юрисдикція.

Нормами ЦПК України не передбачено передачу справи до іншого суду, якщо позивачем порушена предметна та суб`єктна юрисдикція (підвідомчість).

Порядок розгляду спорів, стороною в яких є боржник встановлено статтею 7 Кодексу України з процедур банкрутства. Так, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника (ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства).

Матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи (ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства).

Отже, зазначена норма вказаного Кодексу містить вказівку на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ та процесуальне правило про передачу справ, стороною в яких є боржник, незалежно від юрисдикції цього спору.

З огляду на положення законодавства України законодавець підкреслив, що розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство (неплатоспроможність), повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи.

Системний аналіз положень чинного процесуального законодавства України та Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство (неплатоспроможність) він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника і спеціальні норми ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ щодо інших законодавчих актів України.

Крім того, зі змісту вказаних норм також вбачається, що законодавець захищає не лише права боржника, а й права інших осіб, які мають вимоги до нього. Захист таких осіб полягає у тому, що інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за участю сторони, щодо якої відкрито провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому таким належним судом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство (неплатоспроможність) сторони у справі.

Вказане урегулювання процедури розгляду спорів до сторони, щодо якої відкрито провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), встановлює зрозумілу і справедливу процедуру закінчення розгляду справи належним судом, дотримання принципу визначення юрисдикції справи та підсудності спорів одному господарському суду, який акумулює усі вимоги до особи, щодо якої порушено процедуру банкрутства (неплатоспроможність).

Отже, за умови порушення провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) боржника, особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Кодексу України з процедур банкрутства, який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

Крім того, слід наголосити, що поряд з іншими принципами правового регулювання відносин неплатоспроможності (галузевих принципів), суттєве значення має й принцип судового нагляду у процедурах банкрутства. Наведений вище принцип полягає у нагляді за дотриманням інтересів кредиторів стосовно збереження об`єктів конкурсної маси, а також інтересів боржника щодо обґрунтованості грошових претензій кредиторів тощо. Суд у справі про банкрутство (неплатоспроможність) повинен сам приймати рішення стосовно виду та інтенсивності нагляду з урахуванням процедури провадження, особи боржника та арбітражного керуючого, а також інших обставин справи. Цей принцип та механізм його застосування відстежується у приписах Кодексу України з процедур банкрутства.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що провадження у даній справі відкрито та між сторонами виник спір про стягнення заборгованості за кредитним договором, тобто в розумінні норм цивільного права майновий спір, стороною в яких є боржник фізична особа ОСОБА_1 , а тому, у відповідності до ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, справу слід направити до Господарського суду Миколаївської області, в провадженні якого перебуває справа № 915/299/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 32, 260, 261, 353ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНТАРГЕТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором передати до Господарського суду Миколаївської області, на розгляді якого перебуває справа № 915/299/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: