справа № 619/2044/23
провадження № 2/619/352/23
РІШЕННЯ

іменем України

28 червня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Дергачі матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Золочівської селищної ради Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Наталія Григорівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду в особі свого представника адвоката Гринченко Тетяни Миколаївни з позовом до Дергачівської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Кантемир Ірина Олексіївна, в якому просить визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті спадкодавцю ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на праві власності належало нерухоме майно, що залишилось у вигляді спадщини. ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю позивачки ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 . На день смерті ОСОБА_2 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Так, з 05 січня 2022 року відкрилася спадщина, та розпочався строк на звернення спадкоємців з заявами про прийняття спадщини. ОСОБА_1 10.04.2023 звернулась до приватного нотаріуса Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Н.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері, та нотаріусом було за її заявою відкрито спадкову справу № 37/2023, номер у спадковому реєстрі 70508166 від 10.04.2023. За результатами розгляду заяви, приватним нотаріусом Бого винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (вих. № 131/02-31), в якій зазначено про пропуск строку звернення з заявою, та роз`яснено порядок звернення до суду з позовною заявою для визначення судом додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за наявності поважних причин пропуску строку.

В судове засідання позивач та його представник не з`явився. Представником позивача надано до суду заяву з проханням розгляд справи провести за його відсутністю та відсутності позивача, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі.

Першим заступником Золочівського селищного голови Канівець Л. надано до суду заяву з проханням розглянути справу за відсутності їх представника та вирішити справу на розсуд суду.

Третя особа Приватний нотаріус Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Н.Г. в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій вказала, що розгляд справи просить провести без її участі, проти позову заперечень не має.

За правилами п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст.247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, а відповідно до ч.4 ст.206 цього кодексу у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку, про задоволення позову, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 06.01.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 373, (серія НОМЕР_1 ).

На день смерті спадкодавцю ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на праві власності належало нерухоме майно, що залишилось у вигляді спадщини, а саме:

1)житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцю на праві приватної власності на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Гуркозачанською сільською радою Золочівського району Харківської області 22.06.2009 року, на підставі Рішення виконкому Гуркозачанської сільської ради від 12.05.2009 року № 42, зареєстрованого в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно Комунальним підприємством «Архітектурно-інвентаризаційне бюро Золочівського району» 22.06.2009 року, реєстраційний номер: 27598119, номер запису: 9 в книзі: 1, згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого КП «АІБЗЛ» 22.06.2009 року, номер витягу: 23085759;

2) земельна ділянка, площею 0,8095 га, кадастровий номер :01:000:0161, цільове призначення: 01.01 - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місце розташування: Харківська область, Богодухівський (колишній Золочівський) район, Гур`єво-Козачанська сільська рада, яка належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ХР № 139627, виданого Золочівським районним відділом земельних ресурсів Харківської області 30 травня 2003 року, на підставі розпорядження голови Золочівської районної державної адміністрації від 10.01.2003 року №8. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 99;

3) земельна ділянка, площею 3,6455 га, кадастровий номер :01:000:0162, цільове призначення: 01.01 - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місце розташування: Харківська область, Богодухівський (колишній Золочівський) район, Гур`єво-Козачанська сільська рада, яка належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ХР № 139627, виданого Золочівським районним відділом земельних ресурсів Харківської області 30 травня 2003 року, на підставі розпорядження голови Золочівської районної державної адміністрації від 10.01.2003 року №8. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 99;

4) земельна ділянка, площею 0,2758 га, кадастровий номер :01:000:0275, цільове призначення: 01.01 - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місце розташування: Харківська область, Богодухівський (колишній Золочівський) район, Гур`єво-Козачанська сільська рада, яка належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ХР № 139627, виданого Золочівським районним відділом земельних ресурсів Харківської області ЗО травня 2003 року, на підставі розпорядження голови Золочівської районної державної адміністрації від 10.01.2003 року №8. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 99;

5) земельна ділянка, площею 0,6300 га, кадастровий номер :00:000:0065, цільове призначення: 01.03 - для ведення особистого селянського господарства, місце розташування: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної власності. Підставою виникнення права власності є Рішення Золочівської селищної ради Богодухівського району Харківської області VII сесії VIII скликання від 02.04.2021 року № 712. Державна реєстрація права власності спадкодавця на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведена державним реєстратором Перебоєвою Т.І. Департамент реєстрації Харківської міської ради, Харківська область 21.04.2021 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 226, номер запису про право власності: 41684050.

ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю позивачки ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), що підтверджується свідоцтвом про народження позивачки виданого від 01.12.1958 року Козачанською селищної радою Золочівського району Харківської області.

Зміна прізвища позивачки з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу виданого 30.06.1990 року Ленінським відділом РАГС м. Харкова.

На день смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується змістом постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.04.2023 року та відомостями паспорта громадянина України ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Разом із померлою ОСОБА_2 на день смерті ніхто не був зареєстрований, що підтверджується довідкою №14.7-05-06/34 від 10.04.2023 року виданою Виконавчим комітетом Золочівської селищної ради Богодухівського району Харківської області, що підтверджується змістом постанови нотаріуса від 21.04.2023 року.

ОСОБА_1 як на день смерті матері, так і на сьогоднішній день проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відомостями паспорта громадянина України позивача.

Указом Президента України на території України введено воєнний стан від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.

Відповідно на початок введення воєнного стану в державі 6-ти місячний строк на прийняття спадщини (шляхом подачі нотаріально посвідченої заяви до нотаріальної контори) був таким, що не скінчився, так як з моменту смерті спадкодавця минуло лише півтора місяці, та з моменту початку збройної агресії, із-за постійних обстрілів та небезпеки перебування в зоні враження та проведення бойових дій державна нотаріальна контора, що обслуговує Золочівську територіальну громаду не працювала.

Відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, де серед територій вказано починаючи з 24.02.2022 року та по день складання позову - Богодухівський район Харківської області, що включає Золочівську територіальну громаду.

Так, спадкодавець ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та з 05 січня 2022 року відкрилася спадщина, та розпочався строк на звернення спадкоємців з заявами про прийняття спадщини.

Постановою КМУ від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», що була доповнена Постановою КМУ №209 від 06.03.2022 року, передбачено в п.3 «установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється».

24.06.2022 Постановою КМУ № 719 до Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року знову винесено зміни, відповідно до п.3 яких зазначено «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Таким чином, вимогами законодавства строк прийняття спадщини для позивачки спочатку було взагалі зупинено, а потім лише було продовжено ще на чотири місяці, відповідно останнім днем звернення з заявою про прийняття спадщини було 05 листопада 2022 року.

Позивач вказує, що весь період часу до 05.11.2022 року включно, вона не могла з поважних причин звернутись до нотаріуса з метою складання заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері (Золочівська державна нотаріальна контора не працювала з моменту оголошення воєнного стану та до березня 2023 року). Позивачка ОСОБА_1 після початку війни не могла із за активний бойових дій та небезпеки для життя дістатись до села ОСОБА_5 , яке розташоване саме на кордоні з російською федерацією. Весь період часу обставини були небезпечними для життя, що позбавляло позивачку можливості виїхати до села де перебували всі документи, як на спадкове майно, так і свідоцтво про смерть матері, серед яких як виявилось в кінці березня 2023 року був і заповіт на ім`я позивачки складений матір`ю. В`їзд до території села здійснюється лише на підставі дозвільних документів, списки за заявами осіб формуються органами місцевої виконавчої влади, які необхідно очікувати більше місяця, та який було отримано позивачкою лише в кінці березня 2023 року. Так лише в кінці березня 2023 року позивачка змогла знайти осіб, що погодились звозити та потрапити до села ОСОБА_5 до будинку матері, де були всі документи.

ОСОБА_1 10.04.2023 звернулась до приватного нотаріуса Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Н.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері, та нотаріусом було за її заявою відкрито спадкову справу № 37/2023, номер у спадковому реєстрі 70508166 від 10.04.2023 після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується витягом № 72097795 про реєстрацію в Спадковому реєстрі.

За результатами розгляду заяви, приватним нотаріусом Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Н.Г. 21.04.2023 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (вих. № 131/02-31), в якій зазначено про пропуск строку звернення з заявою, та роз`яснено порядок звернення до суду з позовною заявою для визначення судом додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за наявності поважних причин пропуску строку.

Окрім ОСОБА_1 до нотаріальних органів за оформленням спадкових прав та з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ніхто не звертався, що підтверджується змістом постанови нотаріуса.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Так, суд вважає поважними наведені позивачем причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини.

Окрім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено.

У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2738-IX від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час.

Вказані обставини, на думку суду, перешкодили ОСОБА_1 , як спадкоємцю, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у його право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в нього об`єктивні обставини, тому причини, через які позивач пропустив строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивача та відповідно відновлення її законних прав як спадкоємця, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у пред`явленому позові ОСОБА_1 , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що вказаний позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 11, 12, 13, 81, 89, 209, 247, 258, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Золочівської селищної ради Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Кійко Наталія Григорівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в Харківський апеляційний суд через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л. В. Калиновська