Номер провадження 2-о/754/200/23
Справа №754/4801/23
РІШЕННЯ

Іменем України

20 червня 2023 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

прокурора Намлієвої І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року керівник Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду в порядку окремого провадження із заявою про визнання спадщини відумерлою.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 квітня 2023 року вказану заяву залишено без руху, оскільки заявником не визначено заінтересовану особу у даній справі.

Керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва подано супровідний лист з уточненою редакцією заяви про визнання спадщини відумерлою, в якій визначено заінтересованою особою - Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію.

Згідно з вимогами заяви прокурор просить суд визнати відумерлою спадщину - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 69,4 кв.м., що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Заява мотивована тим, що Деснянською окружною прокуратурою міста Києва під час здійснення повноважень, передбачених ст. 131-1 Конституції України, встановлено підстави для вжиття заходів представництва інтересів держави в особі територіальної громади міста Києва щодо визнання спадщини відумерлою. Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві складено актовий запис про смерть № 1282 від 29.09.2017. Померлій ОСОБА_1 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1 . Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб у м. Києві за адресою: АДРЕСА_2 станом на 16.01.2023 зареєстрована одна особа ОСОБА_1 .

За інформацією зі Спадкового реєстру встановлено, що П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою 18.08.2018 заведена спадкова справа № 44/2018 після смерті ОСОБА_1 . Із заявою про прийняття спадщини 18.01.2018 звернувся ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом з тим в спадковій справі міститься постанова державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. від 20.04.2018 про відмову ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_1 . Крім того, в матеріалах спадкової справи 44/2018 міститься заява ОСОБА_4 від 08.07.2021 про прийняття спадщини та постанова державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. від 08.07.2021 про відмову ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_1 через пропущений нею термін прийняття спадщини. Також в матеріалах спадкової справи міститься заява ОСОБА_5 , що зареєстрована приватним нотаріусом Климчук Л.П. 26.08.20201 за № 363 про відмову від отримання спадщини ОСОБА_1 . Разом з тим, в даній заяві зазначено, що ОСОБА_5 заяву про прийняття спадщини не подавав, також до заяви не долучено жодних доказів на підтвердження родинних зв`язків з спадкодавцем. У спадковій справі відсутні заяви інших осіб та свідоцтва про право на спадщину не видані.

Проте, відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на підставі мирової угоди, затвердженої ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2020 у справі № 376/1548/20 визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування на праві спільної часткової власності за ОСОБА_4 1/5 частини квартири, за ОСОБА_5 1/5 частини квартири та ОСОБА_2 3/5 частини квартири (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53679642 від 19.08.2020, державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Микитенко О.В.).

Разом з тим, постановою Київського апеляційного суду від 13.05.2021 у справі № 376/1548/20 за апеляційною скаргою Київської міської ради ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2020 про затвердження мирової угоди по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Київська міська рада, про визнання права власності на майно в порядку спадкування скасовано, а справу направлено на розгляд до Деснянського районного суду м. Києва за встановленою законом підсудністю.

Надалі, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 31.10.2022 у справі № 376/1548/20 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: КМР про визнання права власності на майно в порядку спадкування - відмовлено. Рішення набрало законної сили.

Також встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 23.06.2020 залишено без змін рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23.03.2020 у справі № 754/7935/18, яким відмовлено в задоволені позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту спільного проживання із спадкоємцем однією сім`єю понад п`ять років та визнання спадкоємцем четвертої черги.

Крім того, постановою Київського апеляційного суду від 07.07.2022 залишено без змін рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.12.2021 у справі № 754/12473/21, яким відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа: Київська міська рада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи те, що після смерті ОСОБА_1 ніхто спадщину не прийняв, тому квартира АДРЕСА_1 , що належала померлій згідно з вимогами ст. 1277 ЦК України та ст. 338 ЦПК України має бути визнана відумерлою спадщиною та перейти у власність територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Незважаючи на те, що після смерті минуло вже більше року, Київською міською радою та/або її виконавчими органами станом на цей час вказаний обов`язок не виконаний, не вжито реальних дієвих заходів щодо оформлення права власності на вказане майно. Враховуючи це, існує ризик безконтрольного використання або заволодіння квартирою незаконним шляхом, враховуючи непоодинокі квартирні шахрайства у столиці із майном померлих, які не мають спадкоємців.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 травня 2023 року відкрито провадження у справі. Витребувано у П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 44/2018 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

16.05.2023 представником заінтересованої особи подано письмові пояснення, в яких представник зазначає, що понад п`ять років квартира за вищевказаною адресою не перейшла у будь-чию власність, існують підстави вважати, що спадщину ніхто не прийняв, а, отже, наявні правові підстави для визнання спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1 та складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 28.03.2022 № 371/1805 «Про статут територіальної громади міста Києва» Київська міська рада є повноважним представником територіальної громади міста Києва. Зі змісту статей 5, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та статей 6, 7 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» вбачається, що Київська міська рада є органом, через який територіальна громада міста Києва здійснює функції місцевого самоврядування. Рішенням Київської міської ради від 02.12.2010 № 284/5096 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва» затверджений перелік об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Києва, до якого, серед інших включений житловий будинок АДРЕСА_3 .

На підставі викладеного, Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація заяву керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва, подану в інтересах держави в особі Київської міської ради, про визнання спадщини відумерлою, вважає обґрунтованою, підтримує у повному обсязі та просить суд про її задоволення.

30.05.2023 на виконання вимог ухвали суду П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою надано належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 44/2018.

14.06.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва подано клопотання про долучення у порядку ст. 43 ЦПК України.

У судовому засіданні 20.06.2023 прокурор підтримала вимоги заяви та просила суд їх задовольнити. Представник заінтересованої особи до суду не заявився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що подана до суду заява підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно з положеннями частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до статті 334 ЦПК України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Згідно зі статтею 335 ЦПК України у заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

З матеріалів справи вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності належала ОСОБА_1 , а саме 1/2 частки вказаної квартири - на підставі свідоцтва про право власності на житло від 22.06.1994 № НОМЕР_1 та 1/2 частки - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.04.2002, зареєстрованого в реєстрі за № 3-776.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 померла, про що складено актовий запис про смерть від 29.09.2017 № 1282.

Заповіту ОСОБА_1 не залишила.

Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб у м. Києві за адресою: АДРЕСА_2 станом на 16.01.2023 була зареєстрована одна особа ОСОБА_1 , однак станом на 12.05.2023 - зареєстровані особи відсутні.

П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою 18.01.2018 заведена спадкова справа № 44/2018 після смерті ОСОБА_1 за заявою ОСОБА_2 про прийняття спадщини від 18.01.2018.

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. від 20.04.2018 № 2158/02-31 ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_1 , оскільки померла заповіту не складала, а документів, що дають право для закликання його до спадкування за законом не надано.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2020 у справі № 376/1548/20 затверджено мирову угоду, укладену сторонами у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на підставі мирової угоди, затвердженої ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2020 у справі № 376/1548/20, зареєстровано право власності за ОСОБА_2 на 3/5 частки квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 69.4 кв.м, житловою площею 41.3 кв.м, що належала ОСОБА_1 ; за ОСОБА_4 - на 1/5 частки вказаної квартири, а за ОСОБА_5 - на 1/5 частки вказаної квартири (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53679642 від 19.08.2020, державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Микитенко О.В.).

Постановою Київського апеляційного суду від 13.05.2021 у справі № 376/1548/20 за апеляційною скаргою Київської міської ради ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2020 про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Київська міська рада, про визнання права власності на майно в порядку спадкування скасовано, а справу направлено на розгляд до Деснянського районного суду м. Києва за встановленою законом підсудністю.

Надалі, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 31.10.2022 у справі № 376/1548/20 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Київська міська рада про визнання права власності на майно в порядку спадкування - відмовлено. Рішення набрало законної сили 15.12.2022.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.06.2023 речове право ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на відповідну частку у квартирі АДРЕСА_4 , припинено.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 23.03.2020 у справі № 754/7935/18, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 23.06.2020, відмовлено в задоволені позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту спільного проживання із спадкоємцем однією сім`єю понад п`ять років та визнання спадкоємцем четвертої черги.

Також у матеріалах спадкової справи 44/2018 містяться заява ОСОБА_4 від 08.07.2021 про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. від 08.07.2021 відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_1 , через пропущений нею термін прийняття спадщини.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.12.2021 у справі № 754/12473/21, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 07.07.2022, відмовлено в задоволені позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , третя особа: Київська міська рада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У матеріалах вказаної спадкової справи 44/2018 також міститься заява ОСОБА_5 , посвідчена приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Климчук Л.П. від 26.08.2021 зареєстрована в реєстрі за № 363, згідно з якою ІНФОРМАЦІЯ_5 померла його двоюрідна сестра ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Київ та постійно проживала на день своєї смерті в м. Києві. В управління та володіння спадковим майном він не вступив, заяву про прийняття спадщини до пів року з дня смерті спадкодавця не подавав, в майбутньому в суд з заявою про продовження строку прийняття спадщини звертатися не буде. ОСОБА_5 не заперечує щодо видачі спадщини чи її розподілу згідно з чинним законодавством без його участі (відмовляється від отримання спадщини ОСОБА_1 в майбутньому).

За інформацією Комунального концерну «Центр комунального сервісу» від 17.01.2023 особовий рахунок у вказаній квартирі відкритий на ім`я ОСОБА_1 ; заборгованість за утримання будинку, споруд та прибудинкової території станом на січень 2023 року становить 10497,63 грн.

За наведених обставин, виходячи з долучених до матеріалів доказів, спадкоємців після смерті ОСОБА_1 немає.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частиною першою статті 1221 ЦК України (в редакції, чинній на момент відкриття спадщини) місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

За змістом частин першої - третьої статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна.

Згідно зі статтею 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду складі Верховного Суду від 28.09. 2022 у справі № 139/122/14-ц (провадження № 61-3238св22) аналіз зазначених норм матеріального та процесуального права дає підстави дійти висновку, що відумерлою є спадщина, визнана як така на підставі встановлення судом існування (чи не існування) кількох юридичних фактів: факт смерті спадкодавця, відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від спадщини, не прийняття спадкоємцями спадщину чи відмова від її прийняття, дотримання органом місцевого самоврядування відповідної процедури.

У постанові від 18.05.2022 у справі № 643/6125/16 (провадження № 61-1384св21) Верховний Суд зауважив, що особливістю розгляду справи про визнання спадщини відумерлою, яка розглядається в окремому провадженні, як й інших справ окремого провадження, зокрема, є: заявлені вимоги у порядку окремого провадження повинні бути безспірними (відсутній спір про право); справи окремого провадження порушуються за заявою і розглядаються за участю заявника, заінтересованих осіб (відсутність спору про право зумовлює відсутність сторін з протилежними інтересами, відсутність позову); немає інститутів і категорій, властивих позовному провадженню (пред`явлення зустрічного позову, заміна сторін, співучасть, мирова угода, треті особи, звернення до третейського суду тощо); справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заявник у справі про визнання спадщини відумерлою - це особа, в інтересах якої в суді порушується справа про підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваного права на спадщину, необхідних для реалізації нею майнових прав, без судового підтвердження яких вона позбавлена можливості здійснити ці права.

Отже, набуття права власності на відумерлу спадщину територіальною громадою можна розглядати як правовий засіб, що слугує досягненню визначеності у відносинах власності на засадах справедливості.

У справі, що є предметом розгляду судом встановлено, що майно померлої громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 69,4 кв.м, ніхто не прийняв, а час, що сплив з моменту смерті, перевищує один рік, тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання спадщини відумерлою.

Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з частиною першою статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення до суду місцевої ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини (п. 6.43).

Враховуючи викладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наявних в матеріалах справи доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва, поданої в інтересах держави в особі Київської міської ради про визнання спадщини відумерлою, у зв`язку з чим така заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 258, 259, 334-338 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Заяву керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання спадщини відумерлою задовольнити.

Визнати відумерлою спадщину - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 69,4 кв.м., що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Прокурор: Деснянська окружна прокуратура міста Києва, місце знаходження: 02224, м. Київ, вул. Каштанова, 9.

Заявник: Київська міська рада, , місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Заінтересована особа: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація , місцезнаходження: 02225, м. Київ, просп. Червоної Калини, 29.

Повний текст рішення складено 30.06.2023.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК