31.10.2023 Єдиний унікальний номер 205/5133/23
Єдиний унікальний номер 205/5133/23
Провадження № 2/205/2157/23
31 жовтня 2023 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Приходченко О.С.
при секретарі Король Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
22 травня 2023 року ОСОБА_1 направив поштою до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська позов до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який надійшов до суду 26 травня 2023 року.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 травня 2023 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 червня 2023 року клопотання про витребування доказів було повернуто заявникові.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 липня 2023 року заяву ОСОБА_1 про витребування доказів було задоволено.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2023 року підготовче засідання було закрито, а справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2023 року вирішено питання про розгляд справи у заочному порядку.
Позивач у своєму позові посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Маріуполі Донецької області помер його батько, ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_2 було складено заповіт, яким він усе належне йому майно, де б воно не було і з чого б не складалося, заповів ОСОБА_1 14 грудня 2022 року органами ВДРАЦС було видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначив, що його батько, ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Маріуполі, яке з 05 березня 2022 року перебуває в окупації. На час смерті батька він проживав у м. Харкові (Північна Салтівка), яке також зазнало значних руйнувань внаслідок військового вторгнення. Його будинок було зруйновано, тому він був змушений евакуюватися у безпечне місце, що також вимагало витрат часу та сил. Отримати свідоцтво про смерть батька він зміг лише після встановлення факту смерті у судовому порядку на підставі рішення Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 08 грудня 2022 року. 15 грудня 2022 року він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На час подання заяви про прийняття спадщини після її відкриття минуло майже 9 місяців. При зверненні із заявою до нотаріальної контори він керувався положеннями постанови КМУ щодо перебігу строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття, зокрема, що строк зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, тобто, станом на 15 грудня 2022 року строк прийняття спадщини не сплинув. Проте, висновком Верховного Суду вказано, що постанова КМУ суперечить положенням чинного законодавства, а тому застосуванню не підлягає. Постановою приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпко І.П. у вчиненні нотаріальної дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом було відмовлено. Тому позивач просив суд визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у 3 місяці, справу розглянути за його відсутності.
Відповідач Маріупольська міська рада Донецької області свого представника у судове засідання не направила, про час та дату судового засідання повідомлена належним чином, про причини ненаправлення представника судові не повідомила, відзиву на позов не надала. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили.
Відповідно до ч. 7 ст. 147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ, підсудних Приморському районному судові м. Маріуполя Донецької області, Орджонікідзевському районному судові м. Маріуполя Донецької області та Першотравневому районному судові Донецької області на Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши добуті та представлені докази, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню за наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 (а.с. 13).
На підставі свідоцтва про право власності на житло від 19 серпня 1996 року (а.с. 14) право власності на квартиру АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1
13 червня 2005 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким усе своє майно, де б воно не було та з чого б не складалося, і взагалі все те, що йому належатиме на день смерті, і на що він матиме право, заповів ОСОБА_1 (а.с. 79).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер (а.с. 11), що було встановлено рішенням Івано-Франківського міського суду від 08 грудня 2022 року (а.с. 36-41).
15 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпка І.П. із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 (а.с. 78).
18 січня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпка І.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с. 86).
Згідно із витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 (а.с. 87).
Постановою приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпка І.П. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1/02-31 від 25 січня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (а.с. 88).
Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
На підставі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
На підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
За статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно з частиною першою статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
У статті 4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом України.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).
Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.
Судом було встановлено, що позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Нотаріусом заяву було прийнято і заведено спадкову справу № 59/2022.
Як вбачається з матеріалів справи, нотаріусом при видачі постанови про відмову у вчинення нотаріальної дії підставою відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 зазначено відсутність інформації про зареєстровані права спадкодавця, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на зазначену квартиру чи її частку.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що обраний позивачем спосіб захисту свого порушеного права на отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є неналежним, оскільки нотаріус позбавлений можливості вчинити нотаріальну дію з видачі свідоцтва через відсутність зареєстрованого права власності за померлим спадкодавцем на майно, на яке слід видати свідоцтво, а не у зв`язку із пропуском спадкоємцем строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, на що, як на підставу свого позову, посилався ОСОБА_1 . Тому позивачеві слід звернутися до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З урахуванням того, що позивачеві у задоволенні позовних вимог відмовлено, судовий збір у загальному розмірі 1 610 грн. 40 коп. (а.с. 1, 62) слід віднести за його рахунок.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, ч.ч. 1, 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1270, ч.ч. 1, 3 ст. 1272, ч.ч. 1-3 ст. 1277 ЦК України, ч. 1 ст. 141, ст.ст. 263, 264, ч.ч. 1-7 ст. 265, 280-281 ЦПК України, суд
Судові витрати у справі у розмірі 1 610 (одна тисяча шістсот десять) гривень 40 коп. віднести за рахунок ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 ).
Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення позивачем та третьою особою може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Суддя: