УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2023 суддя Херсонського міського суду Херсонської області Зуб І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Риженка Дениса Олеговича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла дана позовна заява про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що заява підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, але подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Правила реєстрації місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207. Згідно п.3, п.4 вказаних Правил: реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Відповідно дост.6Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

В позовній заяві зазначено, що місцем реєстрації проживання відповідача є адреса: АДРЕСА_1 . Однак, в позовній заяві відсутнє посилання на відповідні докази такого проживання/перебування відповідача, зареєстроване у встановленому порядку.

Зазначений факт щодо реєстрації місця проживання відповідача в Україні в м. Херсоні, спростовується отриманими відомостями з ЕДДР, ДМС, Херсонської міської ради (відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб), відповідно до яких, інформація щодо реєстрації місця проживання відповідача відсутня. Останні відомості щодо перевірки реєстрації місця проживання відповідача передані судді, відповідно до реєстру, 11.12.2023 року.

Доказів на підтвердження факту згоди відповідача на розгляд справи, який територіально відноситься до місця реєстрації проживання позивача не надано.

Відповідно до свідоцтва про шлюб, відповідач є громадянином м. Сігулда Латвійської Республіки, тобто дана цивільна справа із іноземним елементом.

Крім того, згідно з вимогами п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Правилами п. 5 ч. 3 ст.175ЦПК України закріплено вимогу щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, положеннями ч. 1 ст.106 СК України закріплено, що подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу.

Як убачається зі змісту пред`явленого позивачем позову, від шлюбу в подружжя неповнолітніх дітей немає, поряд з цим матеріали позовної заяви не містять відомостей про наявність спору між подружжям щодо розірвання шлюбу через органи державної реєстрації актів цивільного стану, а згідно з ч. 1 ст.4ЦПК України особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод чи законних інтересів у разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя.

Отже, для подружжя, яке не має дітей, законом передбачено позасудовий порядок розірвання шлюбу шляхом звернення з відповідною заявою до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

З наданих суду доказів не вбачається наявності у сторін дітей, а тому для них передбачений інший порядок розірвання шлюбу. Жодної підстави, яка б завадила подружжю дотриматися саме позасудового порядку розірванню шлюбу відповідно дост. 106 СК України, позивачем не наведено.

Відповідно до ч.1ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути недоліки, з дотриманням вимог зазначених у цій ухвалі.

Керуючись ст.175,185 ЦПК України суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву адвоката Риженка Дениса Олеговича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Л.А. Скрипнік