справа № 619/4699/23
провадження № 2/619/1228/23
РІШЕННЯ

іменем України

25 грудня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.
за участю секретаря судового засідання Ломанової І.А.

Справа № 619/4699/23

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження позов про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Стислий виклад позиції сторін.

18 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у якому просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 10 512,89 грн. Стягнути з ОСОБА_2 на її користь суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 13 942,44 грн. В обґрунтування позову посилалася на те, що воназ 10 серпня 2013 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 .Від спільного подружнього життя мають двох малолітніх дітей: доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які проживають з неюта знаходяться на її утриманні. На виконанні у державного виконавця Лозівського відділу державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебувають: виконавчий лист, виданий Лозівським міськрайонним судом Харківської області 30.03.2018 про стягнення з ОСОБА_5 на її користь аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 08.02.2018 і до досягнення дитиною повноліття; виконавчий лист, виданий Дергачівським районним судом Харківської області 20.02.2020 про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частин щомісячно з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 23.10.2019 і до повноліття дитини. Вказує, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.05.2020 було зменшено розмір аліментів, що стягуються з відповідача на її користь на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з частини до 1/6 частини, щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною ОСОБА_6 , повноліття. Згідно розрахунків боргу ОСОБА_2 по аліментах на користь ОСОБА_1 , складених Лозівським відділом державні виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 28.08.2023 року: на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з березня 2019 року по липень 2023 року з урахування боргу, боржник повинен був сплатити 13 942,44 грн; на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з жовтня 2019 року по липень 2023 року з урахування боргу, боржник повинен був сплатити 10 512,89 грн. Заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання доньки виникла у період з березня по жовтень 2019 року у розмірі 13 942,44 грн, яку останній дотеперішнього часу не сплатив. Заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання сина виникла у період з жовтня 2019 року по липень 2020 року у розмірі 10 512,89грн, яку останній і теперішнього часу не сплатив. Отже, свої зобов`язанням по сплаті аліментів відповідач належним чином не виконує не сплативши належні до виплати суми. Розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів ОСОБА_2 на утримання малолітньої ОСОБА_4 відповідно до розрахунку становить 214 757,16 грн, однак враховуючи вимоги ст. 196 СК України розмір неустойки (пені) станом на 01.09.2023, який підлягає стягненню, складає 13 942,44 грн. Розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів ОСОБА_2 на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 становить 152 946,05 грн, однак враховуючи вимоги ст. 196 СК України відповідно до яких розмір неустойки (пені) станом на 01.09.2023, який підлягає стягненню, складає 10 512,89 грн.

Відповідач позовні вимоги не визнав, у відзиві на позовну заяву посилався на те, що розрахунок позивача є невірним та не може бути прийнятим судом до уваги. Вказав, що виконавчий лист щодо стягнення з нього аліментів на утримання ОСОБА_4 позивачка направила до виконавчої служби лише 30.10.2019, бо до березня 2019 року вони проживали разом, що зазначено в заочному рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2020. Цей лист відділ виконавчої служби отримав 04.11.2019, а 05.11.2019 державним виконавцем відкрито виконавче провадження, що підтверджується постановою. Згідно звіту про здійснення відрахування та виплати КВ «Дніпро» ВП КП «Харківводоканал» за листопад 2019 року з нього відраховано 25% на утримання ОСОБА_7 в розмірі 1151,98 грн, за грудень 2019 року відраховано 1182,44 грн, що підтверджується звітом. В цей час з нього відраховувались аліменти на утримання його дітей ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в розмірі 33,33% від його доходу. З огляду на це, зазначає, що в цей період з нього відраховувались аліменти в розмірі 58,33% (25%+33,33%) від його заробітку, та 50% від його пенсії. Починаючи з 29.08.2019 він сплачував аліменти на дружину, ОСОБА_1 в розмірі 300,00 грн щомісячно. Тобто 58,33% +300,0 грн. від його заробітку та 50% розміру він його пенсії. Вже з 27 квітня 2020 року відкрито виконавче провадження про стягнення з нього аліментів в розмірі 1/6 частини від заробітку на утримання ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 23 жовтня 2019 року, тому фактичний розмір аліментів, який стягувався з нього став складати 58,33 + 16,67=75% + 300,00 грн. та 50% відрахування з пенсії. Всього з його доходу відраховувалось більше ніж 70%. Зазначає, що з 07.08.2020 розмір стягуваних аліментів на утримання ОСОБА_7 зменшено до 1/6 частини від його доходу, тому розмір стягуваних аліментів став в розмірі 33,33 % ( ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ) + 16,67% ( ОСОБА_10 ) + 16,67% ( ОСОБА_7 )=66,67% від його заробітку, 50% з його пенсії та 300,00 грн. на утримання дружини. Звертає увагу суду на те, що з березня 2014 року у нього була 3 група інвалідності, та він отримував пенсію, з якої також утримувались аліменти на утримання його дітей в розмірі 50%.З 27 березня 2023 року йому призначена 2 група інвалідності, що підтверджується довідкою. Вже з 27 квітня 2020 року було відкрито виконавче провадження про стягнення з нього аліментів в розмірі 1/6 частини від заробітку на утримання ОСОБА_10 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 23 жовтня 2019 року. Щодо відрахувань на утримання ОСОБА_3 зазначає, що виконавчий лист, про стягнення з нього аліментів на утримання сина ОСОБА_11 позивачка направила до державної виконавчої служби виконавчий лист разом з заявою 21.04.2020 , а відділ отримав 24.04.2020, що підтверджується заявою ОСОБА_1 27.04.2020 відкрито виконавче провадження.З 17.09.2014 і до теперішнього часу він працює в КВ «Дніпро» відокремленого підрозділу КП «Харківводоканал». Всі постанови державного виконавця про стягнення аліментів з його заробітної плати були направлені на підприємство, де щомісячно бухгалтерія проводила відрахування. У зв`язку з тим, що він має постійне місце роботи, він своєчасно сплачує аліменти на утримання дітей. Всього він сплачував аліменти на утримання своїх більше ніж 70% від заробітку та пенсії. Отже вважає, що вимоги позивача є безпідставними та незаконними, оскільки він не ухиляється від сплати аліментів і завжди відносився до обов`язків батька добросовісно, що підтверджується звітами про перерахування коштів на утримання дітей.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

20 вересня 2023 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, призначено перше судове засідання на 10 год 00 хв 23 жовтня 2023 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 16 жовтня 2023 року, але не менше п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив у строк до 18 жовтня 2023 року. Запропоновано відповідачу подати до суду в строк до 20 жовтня 2023 року заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

20 жовтня 2023 року відповідач надав до суду відзив на позовну заяву.

23 жовтня 2023 року судове засідання відкладено на 10 год 00 хв 30 листопада 2023 року.

08 листопада 2023 року позивачка ОСОБА_1 подала до суду заяву у якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та справу просила розглядати без її участі.

14 листопада 2023 року відповідач ОСОБА_12 надав до суду додатковий відзив на позовну заяву, у якому виклав аналогічні доводи, зазначені у відзиві на позовну заяву.

28 листопада 2023 року відповідач ОСОБА_12 надав до суду додаткові пояснення разом з розрахунком заборгованості зі сплати аліментів станом на 01.11.2023.

30 листопада 2023 року постановлено ухвалу про витребування доказів у зв`язку з чим, судове засідання відкладено на 11 год 00 хв 25 грудня 2023 року.

20 грудня 2023 року на виконання вимог ухвали суду від 20.12.2023 до суду надійшли від державного виконавця Лопашової Н.О. розрахунки заборгованості зі сплати аліментів ОСОБА_2 на утримання малолітніх дітей ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , станом на липень 2023 року.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася. У поданій заяві просила справу розглядати без її участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

У судове засідання відповідач ОСОБА_12 не з`явився, надав до суду заяву у якій просив справу розглядати у його відсутність. Також повідомив про те, що борг по аліментам на ОСОБА_7 він сплатив у повному обсязі, щодо боргу по аліментам на сина ОСОБА_10 зазначив, що він буде також сплачений. Надав розрахунок державного виконавця по заборгованості

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьки: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьки: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_1 .

Рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 30.03.2018 у справі №629/749/18 стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 08.02.2018 і до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2020 по справі № 619/4220/19 (провадження № 2/619/203/20) стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_6 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частин щомісячно з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткової мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 23.10.2019 року і д повноліття дитини.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.05.2020 у справі №619/1059/20 зменшено розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 1/4 частини до 1/6 частини, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитиня відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Частиною першою статті другої ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

Статтею 155 СК України передбачено, що здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

За змістом статей 180, 181, 184 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Згідно зі ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

Судом установлено, що рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 30.03.2018 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 08.02.2018 і до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2020 стягнуто з ОСОБА_2 на ОСОБА_13 аліменти на утримання дитин ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частин щомісячно з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткової мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 23.10.2019 року і д повноліття дитини.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.05.2020 зменшено розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 народженняз 1/4 частини до 1/6 частини, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитиня відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

На підставі зазначених рішень на виконанні у державного виконавця Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління МЮ перебувають виконавчі листи.

Згідно з наявним у справі розрахунком заборгованості зі сплати аліментів складеним державним виконавцем Лопашовою Н.О., заборгованість по аліментам ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 10 512,89 грн.

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів складеним державним виконавцем Лопашовою Н.О., заборгованість по аліментам ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 становить 13 942,44 грн.

На підставі вказаних довідок позивачем здійснено розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, зазначений у позовній заяві, розмір якої всього на утримання ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з жовтня 2019 року по липень 2023 становить 10 512,89 грн; на утримання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з березня 2019 року по липень 2019 року становить 13 942,44 грн.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України та статті 196 СК України неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання, що має на меті сприяти належному виконанню зобов`язання.

Частино 1 ст. 196 СК України передбачено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України та статті 196 СК України неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання, що має на меті сприяти належному виконанню зобов`язання.

Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покласти таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках неустойка стягується за весь час прострочення сплати аліментів.

Таким чином, під час вирішення питання про стягнення пені за прострочення сплати аліментів боржником, необхідно брати до уваги фактичні обставини, що зумовили виникнення заборгованості, можливість та обізнаність боржника про необхідність утримувати дитину, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення, участь боржника у вихованні дитини, що сприятиме його обізнаності щодо потреб дитини, пов`язаних з її матеріальним забезпеченням.

Обов`язок утримувати дитину не залежить від звернення до суду, адже відповідач був обізнаний про свій обов`язок щомісячно сплачувати аліменти на дитину, тому повинен був прийняти міри для своєчасного перерахування аліментів.

Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів, суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

У статті 196 СК України не встановлено будь яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 3 квітня 2019 року у справі 333/6020/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Матеріали справи свідчать про те, що відповідач був обізнаний про необхідність утримувати дітей ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження вжиття всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання судових рішень, якими з нього стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_10 та доньки ОСОБА_7 .

Також матеріали справи не містять доказів на спростування відсутності вини відповідача у виникненні заборгованості по сплаті аліментів.

Крім того, судом не встановлено і поважних причин щодо несплати аліментів на утримання сина ОСОБА_10 за період з жовтня 2019 року по липень 2023 та на утримання доньки ОСОБА_7 за період з березня 2019 року по липень 2019 року.

Таким чином суд дійшов висновку, що позивачка має право на отримання від відповідача неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів у зв`язку з чим, позов підлягає задоволенню.

Посилання відповідача на те, що він сплатив борг по аліментам на доньку ОСОБА_7 в повному обсязі суд вважає безпідставними, оскільки предметом позову є стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, зокрема, щодо дитини ОСОБА_4 , за період з березня 2019 року по липень 2023 року, а не про стягнення аліментів.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів звільняються від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка поданафізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03 листопада 2022 року № 2710-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2023 року встановлений в розмірі 2684 гривні.

Згідно з ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову в цій справі становить 24 455,33 грн, а оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору за подання позову про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1073,60 грн (0,4х2684=1073,60 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 76-89, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 10 512,89 грн (десять тисяч п`ятсот дванадцять гривень 89 копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 13 942,44 грн (тринадцять тисяч дев`ятсот сорок дві гривні 44 копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Повне судове рішення складено 26 грудня 2023 року.

Суддя Є. А. Болибок