Справа № 521/9307/23
Провадження № 2/521/2910/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Бобуйка І.А.

секретаря судового засідання Підмазко Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Херсонська міська територіальна громада в особі Херсонської міської радим (адреса реєстрації: 73003, м. Херсон, пр. Ушакова, буд. 37) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

07.04.2023 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, та просив суд: визначити йому додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 10.04.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 13.06.2023 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд по суті.

В судове засідання позивач не з`явився, однак надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без його особистої участі, позовні вимоги підтримував, не заперечував проти заочного рішення.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив, відзив не надав, представник відповідача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його особистої участі, зазначив, що у вирішенні справи покладається на розсуд суду.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги належить задовольнити в повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Правовідносини між сторонами виникли внаслідок виникнення права на спадкування, та регулюються Книгою 6 Цивільного кодексу України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується актовим записом про смерть №668, складеним 14.04.2022 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , що видане 14.04.2022 року Херсонським міським відділом ДРАЦС Південного міжрегіонального управління МЮ (м. Одеса).

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на майно: квартиру АДРЕСА_2 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 19.01.2011 року, виданого Управлінням комунальної власності Херсонської міської ради на підставі рішення виконавчого комітету №4 від 18.01.2011 року. Право власності на вказану квартиру 03.02.2011 року було зареєстровано за ОСОБА_2 в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі № 218 за реєстровим №90143; нежитлові приміщення (3 під`їзд, 5 поверх), розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , належні померлій на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно індексний номер 813677 від 27.02.2013 року, видане державним реєстратором Реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у м. Херсоні Варняк Н.С. Право власності на вказані нежитлові приміщення 27.02.2013 року було зареєстровано за ОСОБА_2 в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, номер запису про право власності 232905.

Судом встановлено, що спадкоємці за законом на майно померлої відсутні, а заявник є спадкоємцем на майно ОСОБА_2 за заповітом від 25.05.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Шевченко H.B., зареєстрованим в реєстрі за № 638.

Судом встановлено, що маючи намір оформити спадкові права після смерті ОСОБА_2 , заявник 30.03.2023 року звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Стаднік І.В. з питання щодо заведення спадкової справи смерті. Однак у заведенні справи йому було відмовлено, оскільки ним пропущено встановлений ст. 1270 ЦК України строк для подачі заяви про прийняття спадщини. З метою визначення додаткового строку строку для подання такої заяви нотаріус рекомендувала заявнику звернутися до суду.

Вказана обставина підтверджується роз`ясненням приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Стадник І.B. № 62/01-16 від 30.03.2023 року. З заявою про прийняття спадщини за заповітом, у встановлений ст. 1270 ЦК України, шестимісячний строк заявник не звернувся до нотаріуса з таких підстав.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 року у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасового окупованих території України №75 від 25.04.2022 року (втратив чинність на підставі наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасового окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 року) було затверджено Перелік територіальних громад, що розташовані в районах проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). До цього Переліку входило 9 областей України, зокрема, і Херсонська міська територіальна громада.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що місце відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 з 01.03.2022 року до 11.11.2022 року перебувало в тимчасовій окупації, у зв?язку з чим в м. Херсоні не було жодного державного органу України, а державні та інші органи України тільки в теперішній частково відновили свою діяльність, тому позивач не мав можливості звернутися до компетентних осіб для отримання роз?яснень з приводу строку звернення до нотаріуса з питання оформлення спадщини.

Судом встановлено, що після звернення до нотаріуса з приводу заведення спадкової справи заявнику стало відомо, що на підставі постанови Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від и прийняття, дійсно, було зупинено на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Враховуючи вищевикладене, заявник пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, та як наслідок позбавлений можливості реалізувати своє право на отримання спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» Україна вживає всіх необхідних заходів щодо гарантування прав і свобод людини і громадянина, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України, усім громадянам України, які проживають на тимчасово окупованій території.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір при визначенні цивільних прав і обов?язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред?являється особі.

Ст. 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року зазначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватися правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Виходячи із сформованої практики цього ж Суду, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті, є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов?язані з об?єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до роз?яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в п. 24 постанови N° 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

На підставі ст.ст. 16, 1220, 1222, 1223, 1227, 1261, 1269 ЦК України, керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 282, 352, 354 ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Херсонська міська територіальна громада в особі Херсонської міської радим (адреса реєстрації: 73003, м. Херсон, пр. Ушакова, буд. 37) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 3 (три) місяці.

Сплив строку для прийняття спадщини починається з дати набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

С У Д Д Я: І.А. Бобуйок