Справа № 175/144/19
Провадження № 2/202/67/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

19 грудня 2023 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді Бєсєди Г.В., за участю секретаря судового засідання Травкіної В.Р., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_5 адвоката Бірюкової О.М. про скасування заходів забезпечення позовута застосування зустрічного забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Перфілова Олена Анатоліївна, комунальне підприємство «Реєстрація нерухомості», ОСОБА_7 , товарна біржа «Січеславська Правова» про встановлення нікчемності правочинів, застосування наслідків недійсності правочинів, витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_5 адвокат Бірюкова О.М. звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 28.02.2019 у справі № 175/144/19 та застосування зустрічного забезпечення до позивача у розмірі вартості майна 1 400 000 грн., шляхом внесення коштів на депозитний рахунок суду.

В обґрунтування зазначеної заяви зазначає, що 28 лютого 2019 року ухвалою суду накладено арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_5 , а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані із державною реєстрацією речових прав (зокрема, внесення, зміну та скасування) щодо нерухомого майна. Наголошувала, щов ухвалі суду неправомірно зазначена заборона щодо використання спірного майна шляхом заборони здачі в оренду. Звертала увагу суду, що Верховний Суд у Постанові від 10.02.2021 по справі № 643/12369/19 звернув увагу, що арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову, але вони не можуть бути застосовані одночасно. Також, вважала за доцільне застосувати зустрічне забезпечення відшкодування збитків, які може понести законний власник майна у розмірі вартості майна.

Представник ОСОБА_5 адвокат Бірюкова О.М. обставини викладені в заяві підтримала та просила заяву задовольнити.

Представника позивача ОСОБА_1 просив залишити заяву без розгляду.

Представника відповідача ОСОБА_2 просила залишити заяву без розгляду.

Відповідач ОСОБА_3 просив залишити заяву без розгляду, та заперечував в її задоволенні.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

В провадженні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Перфілова Олена Анатоліївна, комунальне підприємство «Реєстрація нерухомості», ОСОБА_7 , товарна біржа «Січеславська Правова» про встановлення нікчемності правочинів, застосування наслідків недійсності правочинів, витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28.02.2019 накладено арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_5 , адреса АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь-яким особам у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані із державною реєстрацією речових прав (зокрема, внесення, зміну та скасування) щодо нерухомого майна: земельної ділянки, кадастровий номер - :05:007:0319, площею 0.15 га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 14; житлового будинку, загальною площею (кв.м): 168,6, житловою площею (кв.м): 58.6, матеріали стін: газобетон, опис: житловий будинок літ. А-1 з підвалом літ. під А-1, терасою літ. а-1, ґанком літ. а, входом в підвал літ. а1; споруди №1-4, літ. І (огорожі, замощення), за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 14.

Відповідно до ч.1-2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до ч. 1, 2, 4, 6 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову,вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Суд наділений правом скасувати заходи забезпечення позову лише за умови, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

На даний час цивільна справа № 175/144/19 по суті не розглянута.

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами дійсно існує спір з приводу земельної ділянки, кадастровий номер - :05:007:0319, площею 0.15 га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 14, та житлового будинку, загальною площею (кв.м): 168,6, житловою площею (кв.м): 58.6, матеріали стін: газобетон, опис: житловий будинок літ. А-1 з підвалом літ. під А-1, терасою літ. а-1, ґанком літ. а, входом в підвал літ. а1; споруди №1-4, літ. І (огорожі, замощення), за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 14.

Предмет позову після застосування заходів забезпечення не змінено, а посилання представника ОСОБА_5 адвоката Бірюкова О.М. не є підставою для скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом у справі.

Отже, оскільки на даний час, між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , ОСОБА_5 існує спір з-приводу земельної ділянки та житлового будинку, який судом наразі не вирішено, скасування заходів забезпечення позову є передчасним.

Доказів на підтвердження зміни обставин, що стали підставою для забезпечення позову, заявником не надано, у зв`язку із чим заява представника ОСОБА_5 адвоката Бірюкової О.М. про скасування заходів забезпечення позовуне підлягає задоволенню.

Щодо застосування зустрічного забезпечення.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову(зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч. 4 ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Відповідно ч. 5 ст.154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно ч. ч. 6,7,8 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

При вирішенні клопотання про зустрічне забезпечення суд враховує, що представником ОСОБА_5 адвокатом Бірюковою О.М. не надано суду належних доказів понесення ОСОБА_5 можливих збитків у розмірі 1 400 000 грн., які можуть бути завдані в результаті забезпечення позову.

Крім того, суд зазначає, що згідно із ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28.02.2019 про забезпечення позову, арештоване майно не передавалось позивачу, а тому в результаті заборони будь-яким особам у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані із державною реєстрацією речових прав (зокрема, внесення, зміну та скасування) щодо нерухомого майна не можуть бути заподіяні збитки власнику спірного майна, враховуючи й те, що за наслідками такого забезпечення, особи не позбавлені права володіти та користуватися вказаним рухомим майном, а заборона стосується лише права ним розпоряджатися.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання ОСОБА_5 адвоката Бірюкової О.М. про застосування зустрічного забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 158, 259-260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_5 адвоката Бірюкової О.М. про скасування заходів забезпечення позовута застосування зустрічного забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Перфілова Олена Анатоліївна, комунальне підприємство «Реєстрація нерухомості», ОСОБА_7 , товарна біржа «Січеславська Правова» про встановлення нікчемності правочинів, застосування наслідків недійсності правочинів, витребування майна із чужого незаконного володіння відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Г.В. Бєсєда