Справа № 487/4405/20
Провадження № 2/487/91/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2023 Заводський районний суд м. Миколаєва у складі: головуючого судді Афоніної С.М., за участю секретаря судового засідання Ященко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики удаваним та застосування наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору позики від 16.01.2012 удаваним та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді застосування прав та обов`язків стороні за договором купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи свої вимоги зазначив, що 16.01.2012 між сторонами було укладено договір позики, згідно якого позивач передав відповідачу гроші у розмірі 100 тис. грн.., строком до 16.10.2013. У встановлений строк відповідач свої зобов`язання не виконала, кошти не повернула, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 26.06.2013 було визнано мирову угоду сторін, згідно якої в рахунок погашення заборгованості перед ОСОБА_1 у розмірі 100 тис. грн., за позивачем було визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка перебувала у власності ОСОБА_2 , провадження у справі закрито, що свідчить проте, що між сторони фактично домовились про купівлю-продажу спірної квартири. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 30.08.2013 визначено спосіб виконання ухвали суду від 26.06.2013, шляхом зобов`язання Реєстраційної служби Миколаївського міського управління юстиції зареєструвати у Державному реєстрі речових прав право власності на кВ. АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 та 11.10.2013 внесені відомості до Державного реєстру про власника квартири. Постановою Миколаївського апеляційного суду від 04.04.2019, ухвали Заводського районного суду м. Миколаєва від 26.06.2013 та від 30.08.2013 скасовані та справу направлено на новий розгляд до Центрального районного суду м. Миколаєва. Отже договір позики був укладений з метою приховати інший правочин, яким є договір купівлі-продажу квартири, а тому договір позики вважається удаваним. З 2013 року позивач володіє та користується спірною квартирою на власний розсуд, сплачує комунальні послуги, зробив значні поліпшення квартири та ОСОБА_2 ніколи не заявляла претензій з приводу неналежності права власності позивачу, навпаки після затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі передала ОСОБА_1 ключі від квартири та усі супутні документи, які пов`язані із користуванням та володінням майном. На теперішній час у спірній квартирі проживають та зареєстровані рідна сестра позивача та її син.

Ухвалою від 13.10.2020 відкрите провадження у справі у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 28.10.2021 закрите підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду на 16.12.2021, судове засідання було відкладено на 09.02.2022.

Судове засідання 09.02.2021 було відкладено на 22.03.2022, у зв`язку з неявкою позивача та його представника, які причини неявки суду не повідомили.

Судове засідання було призначено на 27.02.2023, в судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином через смс-повідомлення на вказані позивачем та його представником номери мобільних телефонів, згідно довідки про доставку смс-повідомлення, про дату та час розгляду справи ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 були повідомлені 17.01.2023.

Представник відповідача подала до суду заяву заяву про відкладення розгляду справи через відсутність позивача та його представника.

Відповідач надала до суду заяву про відкладення розгляду справи через перебування її за межами України.

Розгляд справи було відкладено на 06.04.2023.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином через смс-повідомлення на вказані позивачем та його представником номери мобільних телефонів, згідно довідки про доставку смс-повідомлення, про дату та час розгляду справи ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 були повідомлені 30.03.2023.

Представник відповідача подала до суду заяву про відкладення розгляду справи через відсутність позивача та його представника.

Відповідач надала до суду заяву про відкладення розгляду справи через перебування її за межами України.

Розгляд справи було відкладено на 17.05.2023.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином через смс-повідомлення на вказані позивачем та його представником номери мобільних телефонів, згідно довідки про доставку смс-повідомлення, про дату та час розгляду справи ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 були повідомлені 07.04.2023.

Крім того, на адресу вказану позивачем в позовної заяві: АДРЕСА_2 , позивачу було направлена судова повістка рекомендованим листом, лист повернутий до суду з відміткою поштового відділення, адресат відсутній за вказаною адресою.

На адресу представника ОСОБА_4 було направлена судова повістка рекомендованим листом, лист повернутий до суду з відміткою поштового відділення, адресат відсутній за вказаною адресою.

Представник відповідача подала до суду заяву про відкладення розгляду справи через відсутність позивача та його представника.

Розгляд справи відкладено на 22.06.2023.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином через смс-повідомлення на вказані позивачем та його представником номери мобільних телефонів, згідно довідки про доставку смс-повідомлення, про дату та час розгляду справи ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 були повідомлені 22.05.2023. Позивач був повідомлений про дату час та місце розгляду справи також через оголошення на офіційному сайті «Судова влада».

Крім того, на адресу вказану позивачем в позовної заяві: АДРЕСА_2 , позивачу було направлена судова повістка рекомендованим листом, одночасно позивачу направлено лист від 17.05.2023 №487/4405/20/7290/2023, у листі роз`яснено його право приймати участь у судовому засіданні особисто, брати участь в судовому засіданні і режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобі або в приміщенні іншого суду, а також через представника, зокрема подати заяву про розгляд справи без його участі, у зв`язку з неявкою позивача у судове засідання без поважних причин, суд може залишити його позов без розгляду, судова повістка та лист повернуті до суду з відміткою поштового відділення, адресат відсутній за вказаною адресою.

Представник позивача адвокат Маркін С.І. в приміщенні Заводського районного суду м. Миколаєва відмовився від отримання судової повістки про виклик в судове засідання на 20.06.2023 о 14.30 год., про що 12.06.2023 складено відповідний акт.

12.06.2023 представник позивача адвокат Маркін І.С. подав до суду заяву, в якій повідомив, що на даний час він не є представником ОСОБА_1 .

Представник відповідача адвокат Мантуленко О.В. п 20.06.2023 одала до суду заяву в якій просила вирішити питання про залишення позову ОСОБА_5 до ОСОБА_2 без розгляду оскільки позивач та його представник систематично не з`являються до суду, поважність причин неявки суду не повідомляють, затягування розгляду справи порушує права відповідача, просила вирішити питання без участі відповідача та її представника.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступного:

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до ст.. 128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Приписи статті 131 ЦПК України встановлюють обов`язок учасників судового процесу повідомити суд про зміну місця свого проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи та причини неприбуття в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Отже, суд вживав усіх можливих заходів, передбачених нормами ЦПК України, щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання, але позивач в судові засідання жодного разу не з`явився, про зміну свого місця проживання або місцезнаходження суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, офіційну електронну адресу не вказав.

При цьому, слід зауважити, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин, за відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, розгляд справи призначено з викликом сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наявних у справі матеріалів не достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення. При цьому, суд враховує думку представника відповідача, який просив залишити позов без розгляду через безпідставне затягування розгляду справи позивачем та неявки до суду без поважних причин.

На підставі вищевикладеного, відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_6 про визнання договору позики удаваним та застосування наслідків недійсності правочину, без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача та його представника.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

Керуючись ст. 128, п. 3 ч. 1 ст. 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики удаваним та застосування наслідків недійсності правочину - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Суддя С.М. Афоніна