ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3545/22
Провадження № 2/362/788/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15.06.23 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,
з участю секретаря Жеребко Ю.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Представник ОСОБА_1 адвокат Стукалова І.В. звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просила визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , три місяці, після набрання рішення суду законної сили.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у виді квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги майна померлої ОСОБА_4 , як її син.
ОСОБА_4 за життя 20.04.2015 року склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Кравченко І.О., яким все своє майно заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Дізнавшись від сина, спадкоємця за заповітом ОСОБА_2 , що він не має наміру вступати у спадщину, він 18 лютого 2022 року звернувся до нотаріуса з питань вступу у спадщину після смерті матері.
У зв`язку з його зверненням, нотаріусом 18.02.2022 року було зроблено запит до відділу з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Васильківської міської ради щодо відомостей про місце реєстрації ОСОБА_4 та осіб, які були з нею зареєстровані на день її смерті.
Після отримання вказаної відповіді, позивач мав з`явитися до нотаріуса та подати заяву про прийняття спадщини.
Однак, 24.02.2022 року почалось російське вторгнення в Україну, розпочалась війна, на території місця проживання позивача та місяця знаходження нотаріальної контори була складна військова обстановка, у зв`язку з чим фактично була припинена робота всіх установ. Крім того, вирішення юридичних питань в умовах воєнного стану відійшло на другий план.
Через кілька місяців, вже після стабілізації обстановки на території місця проживання позивача, він звертався за роз`ясненнями до юриста, та дізнався, що відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 164 «Про Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Зрозумівши, що він не обмежений часом подання заяви про вступ в спадщину під час дії військового стану, позивач вступив до лав територіальної оборони та вирішив захищати країну, не турбуючись про свої особисті питання.
Наприкінці серпня позивач звернувся до нотаріуса з питань оформлення своїх спадкових прав, у зв`язку з чим 30.08.2022 року було заведено спадкову справу до майна померлої ОСОБА_4 , однак постановою Першої Васильківської державної нотаріальної контори від 30.08.2022 року № 457/02-14 йому було відмовлено у оформленні спадщини після смерті ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини.
Тобто, зазначено постановою обмежено час подання заяви про прийняття спадщини фактично терміном в 10 місяців з моменту смерті спадкодавця.
Однак, позивач, будучи впевненим в продовженні цього строку на весь період дії воєнного стану не відслідковував зміни в законодавстві, оскільки є пересічним громадянином, не є юридично обізнаною особою, а тому, перебуваючи у лавах ТРО виконував свій громадський обов`язок перед державою та не займався особистими справами.
Крім того, сам по собі факт ведення на території України військових дій є тією поважною причиною, яка значним чином вплинула на можливість позивача вирішувати свої юридичні питання, оскільки позивач першочергово хвилювався за безпеку своєї родини, міста, країни, і питання відслідковування законодавства було не на часі, тим більше, що він був переконаний у відтермінуванні строку прийняття спадщини до закінчення воєнного стану.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27.02.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження (а.с. 32).
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11.05.2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду (а.с. 60).
Сторони в підготовче судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, направила до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності, просила позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 63).
ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явився, направив до суду клопотання про слухання справи у його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення (а.с. 54).
ОСОБА_3 , який зареєстрований у м. Херсон в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України (а.с. 33, 61).
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідачів, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.
Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 23.10.2021 року (а.с. 8).
Як вбачається із свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_1 , батьками, якого є батько ОСОБА_5 та мати ОСОБА_4 (а.с.10).
Згідно до Заповіту ОСОБА_4 заповіла усе своє майно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частинах кожному (а.с. 11).
30.08.2022 року ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Першої васильківської державної нотаріальної контори Хоменка С.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с. 14).
Відповідно до Інформаційної довідки ОСОБА_4 була власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9).
Як вбачається із копії спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 (а.с. 43).
Відповідно до копії посвідчення НОМЕР_3 ОСОБА_1 дійсно вступив до Територіальної оборони (а.с.13).
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).
Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки 24.02.2022 року почалось російське вторгнення в Україну, розпочалась війна, на території місця проживання позивача та місяця знаходження нотаріальної контори була складна військова обстановка, у зв`язку з чим фактично була припинена робота всіх установ, що підтверджується наданими ним доказами, а також тим, що він проходив службу в ТРО. Зворотного по справі не доведено.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій
Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк прийняття спадщини, оскільки почалось російське вторгнення в Україну, а позивач вступив на службу в ТРО, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного та керуючись статтями 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, статтями 1, 76-81, 89, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273, 353, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , терміном два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
У задоволенні решти вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 22.06.2023 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко