КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа № 754/8894/20
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

18 грудня2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Риженка Дмитра Миколайовича на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року про відмову у зустрічному забезпеченні позову ОСОБА_2 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власності,

встановив:

ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року у зустрічному забезпеченні відмовлено. Повний текст ухвали виготовлено 9 жовтня 2023 року.

На вказану ухвалу суду 25 жовтня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Риженко Д.М. направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 30 жовтня 2023 року.

7 листопада 2023 року копії матеріалів справи витребуванні з Деснянського районного суду міста Києва.

Копії матеріалів справи надійшли до Київського апеляційного суду 14 листопада 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що у судовому засіданні 4 жовтня 2023 року проголошені вступна та резолютивна частини ухвали суду, повний текст ухвали виготовлено 9 жовтня 2023 року, тому строк на подання апеляційної скарги закінчився 24 жовтня 2023 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Риженко Д.М. подав апеляційну скаргу 25 жовтня 2023 року, отже з пропуском визначеного законом строку. Заяви про поновлення пропущеного процесуального строку не подав, не міститься такого прохання і у апеляційній скарзі, а посилання на подання апеляційної скарги в межах 15-денного строку на апеляційне оскарження, не ґрунтується на вищезазначених нормах процесуального права.

Крім того, апеляційна скарга не була оплачена судовим збором.

Враховуючи вказані обставини, ухвалою судді Київського апеляційного суду від 20 листопада 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано адвокату Риженко Д.М. строк в десять днів з дня вручення копії ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку та надання документу про оплату судового збору.

27 листопада 2023 року копія ухвали судді була направлена на електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Риженка Д.М., а саме: «», яку він зазначив у апеляційній скарзі, та ним отримана 27 листопада 2023 року о 13год. 14хв., що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду.

У постановах Верховного Суду від 27 квітня 2023 року у справі № 727/474/16-ц, від 26 квітня 2023 року у справі № 127/32270/21, зазначено, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Суд ураховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення. Постанова ВС від 28 квітня 2023 року у справі № 904/272/22.

Враховуючи, що копія ухвали була направлена на електронну пошту адвоката Риженка Д.М., зазначену ним у апеляційній скарзі, наявні докази її отримання адвокатом Риженком Д.М. 27 листопада 2023 року, відтак строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку, надання документів про сплату судового збору закінчився 7 грудня 2023 року.

Однак, станом на 18 грудня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Риженко Д.М. заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не подав та не усунув недоліки апеляційної скарги, не надавши докази оплати судового збору за подання апеляційної скарги.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження («Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Разом з цим, представником ОСОБА_1 - адвокатом Риженком Д.М. не була продемонстрована готовність добросовісно користуватися своїми процесуальними правами і він не виявив зацікавленість у провадженні за його апеляційною скаргою.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначено, що «до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження. Наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства. Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.»

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що застосуванню підлягають наслідки неподання представником ОСОБА_1 - адвокатом Риженком Д.М. заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки представник ОСОБА_1 - адвокат Риженко Д.М. подав апеляційну скаргу на ухвалу суду з пропуском визначеного законом строку, у встановлений судом строк не подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів у відкритті апеляційного провадження відмовляє.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Риженка Дмитра Миколайовича на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року про відмову у зустрічному забезпеченні позову ОСОБА_2 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власності.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук