УХВАЛА

22 червня 2023 року

м. Київ

справа № 607/9723/21

провадження № 61-7155ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Русинчука М. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства «Національні інформаційні системи» на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 листопада 2022 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 10 березня 2023 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Росвен інвест Україна», третя особа Державне підприємство «Національні інформаційні системи» про виключення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна запису про обтяження автомобіля,

ВСТАНОВИВ :

12 травня 2023 року ДП «Національні інформаційні системи» з пропуском строку на касаційне оскарження засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення та просить поновити строк на касаційне оскарження. Зазначає, що звертається до суду повторно, оскільки ухвалою Верховного Суду від 25 квітня 2023 року касаційну скаргу Державного підприємства «Національні інформаційні системи» було повернуто у зв`язку з тим, що касаційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати.

Ухвалою Верховного Суду від 29 травня 2023 року обставини, якими ДП «Національні інформаційні системи» обґрунтовує причини пропуску строку на подачу касаційної скарги, визнано неповажними та касаційну скаргу залишено без руху для наведення інших підстав для поновлення строку.

13 червня 2023 року на виконання вимог указаної ухвали ДП «Національні інформаційні системи» подало клопотання про усунення недоліків, в якому зазначає, що:

першу касаційну скаргу подано в межах тридцятиденного строку з дня отримання оскарженої постанови апеляційного суду;

надана суду на підтвердження повноважень самопредставництва інтересів ДП «Національні інформаційні системи» виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 21 грудня 2021 року неодноразово подавалася в суди, у тому числі до Тернопільського апеляційного суду, та приймалася судами як єдиний та достатній доказ повноважень представника без окремого доручення керівника;

ухвалою апеляційного суду в цій справі відкрито апеляційне провадження, при цьому апеляційна скарга подана та підписана представником ДП «Національні інформаційні системи», а на підтвердження її повноважень було надано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), оприлюдненої 20 жовтня 2022 року, вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне подання скарги стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, що не залежать від волі особи.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Невиконання позивачем вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги та як наслідок повернення заявнику касаційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Указані ДП «Національні інформаційні системи» обставини не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного судового рішення після закінчення строку на його касаційне оскарження, а відтак не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

З огляду на викладене обставини, якими ДП «Національні інформаційні системи» обґрунтовує причини пропуску строку на подачу касаційної скарги, суд визнає неповажними, оскільки вони не є такими, що не залежать від волі особи, та відмовляє у відкритті касаційного провадження.

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства «Національні інформаційні системи» на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 листопада 2022 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 10 березня 2023 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

М. М. Русинчук