Справа № 361/4450/20
Провадження № 2/361/193/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Лелеки В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про припинення незаконного використання знаку для товарів та послуг,

В С Т А Н О В И В:

10 липня 2020 року позивач подав до суду позовну заяву у якій просив суд: встановити факт використання фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 корисної моделі, що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020; визнати дії фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що порушують права ОСОБА_5 на корисну модель "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020; заборонити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 здійснювати комерційне використання у своїй господарськійдіяльності корисну модель "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020; стягнути солідарно з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 відшкодування моральної шкоди за незаконне корисної моделі "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 у розмірі 100 000 грн.; стягнути солідарно з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 неодержані доходи (упущену вигоду), завдану незаконним використанням корисної моделі "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 у розмірі 2 000 000 грн. 00 коп.; стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на користь ОСОБА_5 судові витрати.

Свій позов обґрунтував тим, що він, ОСОБА_5 є власником патенту на корисну модель № НОМЕР_1 "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що зареєстровано в Державному реєстрі патентів України на корисні моделі 10.02.2020 року.

Позивачем заявку було подано 10.10.2019 року. Винахідником та власником вказаного патенту є позивач.

З метою створення відділу продажу, позивачем у січні 2018 року на стажування було допущено, зокрема, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 .

Під час стажування вказаним фізичним особам було розкрито комерційну таємницю та допущено до роботи з клієнтською базою. Особи, що були допущені до стажування, були навчені роботі з клієнтами та системою голосового роботу "Єва", а також ознайомились із принципом роботи, корисною моделлю, тарифною сіткою.

Позивачем по справі після проходження стажування, вище вказаним особам було запропоновано укласти трудові договори. Проте, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 ухилялись від укладення договору. При особистих зустрічах із позивачем вели себе підозріло: тремтіли руки, виглядали знервовано. Відмовлялися надати інформацію щодо клієнтів та роботи з ними. Фактично, співпраця із вказаними особами велась до липня-серпня 2018 року. В подальшому, останні на зв`язок не виходили.

При цьому, після закінчення взаємовідносин, ОСОБА_6 відмовилась передавати позивачу доступ до корпоративної пошти, приховувала листування із клієнтами, видаляла повідомлення, тощо. Окрім того, ключові клієнти позивача почали скасовувати угоди та припинили здійснювати оплати.

Як виявилось, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 за час проходження стажування та навчання здійснювали переманювання ключових клієнтів позивача та здійснили крадіжку клієнтської бази та інтелектуальної власності сервісу "Єва". В подальшому, продовжили надавати послуги вже від свого із незначним зниженням тарифів, при цьому декларуючи, що їх послуги є тотожними послугам, які надає позивач.

Більше того, ймовірно, для нанесення репутаційних збитків позивачу, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 розповсюджували плітки, що позивач здійснює продаж клієнтських баз третім особам. Про що стало відомо із телефонної розмови із клієнтами позивача.

За фактом вчинення кримінального правопорушення органами досудового розслідування було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003159 від 22.05.2020 за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 190 КК України - привласнення чи розтрата чужого майна вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб. Здійснюється досудове розслідування.

В подальшому, інформація та дані, що були викрадені під час проходження стажування, були передані відповідачу ОСОБА_7 по справі (чоловіку ОСОБА_6 ), що був зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності та на якого було зареєстровано домен k-саll.соm.

Наразі, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 є співробітниками відповідача 1 по справі, шо підтверджується інформацією, шо розмішена на веб-сайті www.k-саll.соm.

Як стало відомо, суб`єктом підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 здійснюється порушення патентних прав позивача.

Так, в мережі Інтернет розміщено веб-ресурс https:// k-саll.соm, де розміщено інформацію щодо надання послуг голосового боту, що здійснює масові дзвінки на попередньо задані телефонні номери із інформаційної бази із використанням технологій на основі штучного інтелекту.

При цьому, за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 розміщено Договір оферти про надання послуг, де вказано виконавця послуг: фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 .

Окрім того, у відкритій Інтернет-базі даних (сервісі) WНОIS міститься інформація щодо реєстрації доменних імені k-саll.соm. Згідно інформації з даної бази, регістратором доменного імені k-саll.соm є РublісDomainRegistry.

Власником (реєстрантом) доменних імені k-саll.соm є Degtiar ОСОБА_8 ( ОСОБА_2 ).

Вказане безсумнівно вказує про приналежність веб-сайту ОСОБА_9 / відповідачу 1 по справі.

Вважає, що відповідачами по справі порушуються права позивача як власника патентних прав.

Відповідно до опису до патенту на корисну модель, що належить позивачу, корисна модель належить до технології розпізнавання голосової інформації у реальному часі, зокрема способу розпізнавання голосової інформації, що містить мовленнєвий сигнал, у вигляді відповіді абонента телефонного зв`язку.

В основу корисної моделі поставлена задача створення способу розпізнавання у реальному часі голосової інформації, що містить мовленнєвий сигнал, а саме відповідь абонента телефонного зв`язку, перетворення мовленнєвого сигналу в текст шляхом його транскрибацїї та зіставлення отриманих даних з попередньо встановленою множиною слів і словосполучень відповідно до заданої сукупності категорій відповіді абонента телефонного зв`язку, з метою визначення її суті. Технічним результатом цієї корисної моделі є висока точність розпізнавання голосової інформації у реальному часі.

Поставлена задача вирішується тим, що спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі включає:

отримання голосової інформації, що містить мовленнєвий сигнал у вигляді відповіді абонента телефонного зв`язку,

конвертацію та запис голосової інформації в цифровому аудіоформаті, придатному для неодноразового відтворення,

перетворення запису голосової інформації в текст шляхом її транскрибації, зіставлення транскрибованого тексту з множиною слів та словосполучень відповідно до заданої сукупності категорій відповіді,

визначення коефіцієнта подібності транскрибованого тексту з отриманої голосової інформації.

Так, за змісту інформації, що розміщена на веб-сайті у мережі Інтернет, що належить відповідачу ОСОБА_7 , викладено процес роботи голосового боту Кеусаll.

З метою встановлення особи, якою будо здійснено вище вказану публікацію, на адресу організаторів українського форуму інтернет-діячів іFоrum 2019, в порядку ст. 24 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" було направлено відповідний адвокатський запит № 67/1 від 24.07.2019.

26.07.2019 на вище вказаний адвокатський запит було надано наступну інформацію: організатори припускають, що розміщені на зазначеній у адвокатському запиті сторінці фотографії зроблені під час заходу "Український форум інтернет-діячів iFоrum 2019"; підтверджують, що запитуваний адвокатом учасник - ФОП ОСОБА_2 замовляв розміщення рекламних матеріалів на Українському форумі інтернет-діячів iFоrum 2019; кількість учасників (відвідувачів) Українському форумі інтернет-діячів iFоrum 2019 склала 13 286 осіб.

За таких обставин, власником веб-сторінки у соціальній мережі Fасеbооk за адресою: https:/www.fасеbооk.соm/kеусаllsales/роsts/79763 є відповідач ОСОБА_7 по справі.

Опис до деклараційного патенту на корисну модель є вичерпним джерелом інформації стосовно корисної моделі. Містить бібліографічні дані, власне опис, формулу корисної моделі, а також креслення, на які є посилання в описі. Опис розкриває суть корисної моделі та підтверджує обсяг правової охорони, визначений формулою корисної моделі.

Водночас, формула корисної моделі, патент на яку належить позивачу, виглядає наступним чином: отримання голосової інформації, що містить мовленнєвий сигнал у вигляді відповіді абонента телефонного зв`язку; конвертацію та запис голосової інформації в цифровому аудіоформаті, придатному для неодноразового відтворення, перетворення запису голосової інформації в текст шляхом її транскрибації; зіставлення транскрибованого тексту з множиною слів та словосполучень відповідно до заданої сукупності категорій відповіді; визначення коефіцієнта подібності транскрибованого тексту з отриманої голосової інформації.

Спосіб розпізнавання голосової інформації за п. 1, який відрізняється тим, що для його здійснення використовують програмно-апаратний комплекс для отримання, збереження та обробки цифрової інформації чи даних.

Спосіб розпізнавання голосової інформації за п. 1, який відрізняється тим, що на стадії зіставлення транскрибованого тексту з множиною слів та словосполучень відповідно до заданої сукупності категорій відповіді здійснюється в одну або декілька ітерацій - залежно від кількості слів або словосполучень, що містить мовленнєвий сигнал, де кількість ітерацій дорівнює кількості слів або словосполучень.

Спосіб розпізнавання голосової інформації за п. 1, який відрізняється тим, що на стадії визначення коефіцієнта подібності перевагу отримують ті відповіді абонента телефонного зв`язку, в яких виявлена категорія відповіді має більшу послідовність слів абоо словосполучень з заданої множини.

Відповідачем ОСОБА_7 по справі використано кожну ознаку незалежного пункту корисної моделі.

За таких обставин, відповідач ОСОБА_7 здійснив використання корисної моделі за патентом з комерційною метою, чим порушив права позивача на належний йому об`єкт інтелектуальної власності.

Відповідачі по справі розповсюджували серед клієнтів позивача плітки, наклеп та чутки щодо незаконного розповсюдження персональних даних клієнтів з метою переманювання ключових клієнтів.

Окрім того, відповідачем ОСОБА_7 було здійснено копіювання елементів сервісу ЕVЕ.саlls, бізнес моделі, незаконне використання комерційної таємниці, що належить позивачу.

Тим самим, позивачу було завдано моральну шкоду, що полягає у приниженні честі, гідності, престижу та ділової репутації.

Враховуючи тривалість немайнових втрат, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, вважає, що розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню із відповідачів складає 100 000 грн.

Дії з боку відповідачів є протиправними, порушують особисті немайнові права інтелектуальної власності та майнові права інтелектуальної власності на корисну модель, що належать позивачу.

А саме, право на використання корисної моделі, виключне право дозволяти їх використання третім особам, які мають в наявності причинний зв`язок між шкодою та протиправним діянням відповідачів та самою виною відповідачів в заподіяній шкоді та завдають йому значні матеріальні збитки.

Відповідачі по справі використали у власній комерційній діяльності корисну модель, що належить позивачу, тим самим останній отримав значні збитки, які виражені в неодержанні доходу в розмірі 2000000 гри. 00 коп.

12 січня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 29 березня 2021 року.

24 лютого 2021 року до суду надійшов відзив представника відповідача ОСОБА_7 адвоката Трегубова Е.Л., в якому просить в задоволенні позову відмовити.

Посилається на те, що відповідач, ОСОБА_2 , дійсно зареєстрований як фізична особа-підприємець з 17.07.2018 року та займається господарською діяльністю, надаючи послуги голосового бота Кеусаll.

Відповідачу ОСОБА_7 дійсно належить веб-сайт ОСОБА_9 . Зазначене доменне ім`я зареєстроване і належить йому з 03.07.2018 року, ним створена сторінка в соціальній мережі Fасеbоок за посиланням https:/www.fасеbооk.соm/kеусаllsales, де він розміщує новини та іншу додаткову інформацію щодо послуг голосового бота Кеусаll.

Відповідач ОСОБА_7 підтверджує, що саме він брав участь у заході під назвою іFоrum-2019, про який лише позивач.

Позивач стверджує, що з метою створення відділу продажу у січні 2018 року ним було допущено на стажування відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. Це твердження не підтверджується жодними доказами. Позивачем не надано копій наказів або трудових договорів, якими б підтверджувався факт виникнення будь-яких правовідносин між ним та відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. Не наведено даних щодо умов стажування, робочого місця, розміру оплати праці тощо.

Позивач вказує, що співпраця із вказаними особами велась до липня-серпня 2018 року. По-перше, позивач не надає жодних доказів цьому твердженню, а по-друге, позивач не пояснює, що означає співпраця, на яких умовах вона здійснювалась, які права та обов`язки були у сторін такої співпраці, чим вона регулювалась.

Позивач також не пояснює, у якого саме суб`єкта господарювання відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 нібито проходили стажування, оскільки сам позивач не є засновником чи директором юридичних осіб, а також не здійснює господарської діяльності як фізична особа - підприємець. Позивач також стверджує, що під час стажування відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було розкрито комерційну таємницю та допущено до роботи з клієнтською базою. Водночас, до позовної заяви не додано жодного доказу про те, в чому полягали комерційна таємниця, якого характеру вона була, чи підписували відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 письмові зобов`язання про нерозголошення.

Позивачем також не доведено існування у нього клієнтської бази. Так, оскільки в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація про реєстрацію ОСОБА_5 в якості фізичної особи підприємця, отже, він не може мати ні відділу продажу, ні клієнтської бази з ключовими клієнтами. Позивач стверджує, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 здійснювали переманювання ключових клієнтів, проте не наводить переліку таких клієнтів, не заявляє клопотання про виклик їх в якості свідків, не додає будь-яких інших доказів на підтвердження заявленої позиції.

Позовні вимоги також обґрунтовуються тим, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 поширювали плітки щодо позивача з метою нанесення йому репутаційних збитків. Це твердження, як і всі попередні, не знайшло підтверджень.

Позивач не наводить жодних доказів тому, що він пропонував відповідачам 2 та 3 укласти трудові договори. До того ж не зрозуміло, з ким вони могли б їх укласти та щодо якої роботи.

Позивач також вказує, що в подальшому інформація та дані, що були викрадені під час стажування, відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 передали відповідачу ОСОБА_2 .. Це бездоказове твердження також не підтверджується жодним доказом. Позивач не конкретизує, які саме дані та інформацію нібито було викрадено, та за чим саме підтверджується їх передача відповідачу ОСОБА_2 .

Безпідставним і бездоказовим є також твердження позивача про те, що відповідачі 2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є співробітниками відповідача ОСОБА_2 .. Ця інформація не відповідає дійсності.

Також не зрозуміло, яким чином будь-які дії, в яких позивач звинувачує відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 могли порушувати права інтелектуальної власності позивача, якщо так звана співпраця позивача та відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 нібито мала місце з січня по серпень 2018 року, а заявку на отримання патенту позивач подав 10 жовтня 2019 року, тобто більше ніж через рік після того, як припинив будь-які відносини з відповідачами.

Як слідує з документів, що додані до позовної заяви, датою подання заявки позивачем є 10.10.2019. Водночас, як визнається самим позивачем, аналогічні послуги ОСОБА_10 почав надавати набагато раніше, ніж 10.10.2019.

Як вже зазначалось, відповідач ОСОБА_7 розпочав здійснювати господарську діяльність з 17.07.2018 року. Відповідач ОСОБА_7 власними силами написав програмний код голосового бота Кеусаll, який представляє собою автоматизований програмний комплекс, функції якого спрямовані на поширення інформації від потенційних замовників до його клієнтів шляхом направлення голосових повідомлень та СМС-повідомлень. Голосовий бот Кеусаll ?розуміє? людську нову, розпізнає відповіді співрозмовника й може вести діалог по запланованому сценарію. Відповідач ОСОБА_7 постійно самостійно вдосконалює програмний код свого продукту, працює над покращенням модулю розпізнавання (бот вже здатен розпізнавати не лише російську та українську мову, але й суржик та діалекти).

Вдповідач ОСОБА_7 поширює інформацію про свої послуги через веб-сайт ОСОБА_9 . Зазначене доменне ім`я зареєстроване і належить йому з 03.07.2018 року. Крім того, відповідачем ОСОБА_7 створена сторінка в соціальній мережі Fасеbоок за посиланням https:/www.fасеbооk.соm/kеусаllsales, яку він використовує з метою поширення інформації щодо послуг голосового боту Кеусаll.

Перший господарський договір на використання сервісу відповідача ОСОБА_7 було укладено ще 06.09.2018 року з ТОВ ?СПІК АП КИЇВ?. 04.01.2019 відповідачем ОСОБА_7 було укладено договір з ТОВ ?АЛЛ-ВІЗ?.

Також в якості доказу, що підтверджує діяльність відповідача ОСОБА_7 з надання послуг голосового бота, було укладено договір № 02 від 06.03.2019 р., між відповідачем ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_11 , Договір № 1004219 про надання інформаційних та суміжних послуг від 10.04.2019 р., укладеного між відповідачем ОСОБА_7 та ТОВ ?ПТМЗ ?Агро- Союз?, Договір № 05092019 про надання інформаційних та суміжних послуг від 05.09.2019 року, укладеного між відповідачем ОСОБА_7 та ТОВ ?ОМНІФАРМА-КИЇВ?.

За понад два роки роботи якість послуг, які надаються відповідачем ОСОБА_7 , зростає, а також збільшується попит на його послуги серед представників бізнесу. За цей час через голосовим ботом Кеусаll було зроблено понад 2,5 млн. дзвінків для понад 100 клієнтів.

Вказані договори були укладені відповідачем ОСОБА_7 до моменту подачі позивачем заявки. Жоден з вказаних клієнтів, ТОВ ?СПІК АП КИЇВ?, ТОВ ?АЛЛ ВІЗ?, ФОП ОСОБА_11 , ТОВ ?ПТМЗ ?Агро-Союз?, ТОВ ?ОМНІФАРМА-КИЇВ? до цього не співпрацювали з позивачем.

Наведене вище підтверджує наявність у відповідача ОСОБА_7 права попереднього користувача та спростовує твердження позивача про нібито крадіжку клієнтської бази.

Позивачем також не доведено, що відповідач ОСОБА_7 при наданні послуг використовує корисну модель позивача. Відповідач ОСОБА_7 заявляє, що технологія, яка ним використовується при наданні послуг голосового бота Кеусаll, має суттєві відмінності від запатентованої позивачем.

У своїй п`ятій позовній вимозі позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів упущену вигоду за незаконне використання корисної моделі у розмірі 2000000 гривень 00 коп.

У позовній заяві відсутні будь-які пояснення того, чим обґрунтовується саме такий розмір вимог, якими критеріями керувався позивач при обрахунку цієї суми, та які норми законодавства України надають позивачеві право вимагати відшкодування упущеної вигоди саме в такому розмірі.

У будь-якому випадку відповідач ОСОБА_7 вважає, що зазначена позовна вимога не повинна бути задоволена з огляду на відсутність порушення з його боку прав позивача.

Четвертою позовною вимогою позивача є стягнення солідарно з відповідачів відшкодування моральної шкоди, яку він нібито поніс, у розмірі 100 000 гривень 00 коп.

Позивач обгрунтовує зазначену позовну вимогу такими обставинами, як поширення пліток, наклеп, копіювання елементів сервісу, бізнес моделі.

Як слідує з аналізу позовної заяви позивача, вимога про відшкодування моральної шкоди має зовсім іншу фактичну підставу, ніж інші позовні вимоги, що є процесуальним порушенням. У такому випадку, позивачу слід звернутися до суду з окремим позовом про захист честі, гідності та ділової репутації.

Крім того, як вже зазначалось вище, позивач не навів жодних доказів своїх тверджень про ?поширення пліток, наклепу, копіювання елементів сервісу і бізнес моделі?, не вказав, хто і коли здійснював поширення пліток, в якій саме формі та яким особам тощо.

Окремо слід звернути увагу суду на те, що у позовній заяві відсутні будь-які адекватні пояснення суми відшкодування моральної шкоди саме в такому розмірі. Позивач зазначив, що розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню із відповідачів складає 100 000 гривень 00 коп. ?враховуючи тривалість немайнових втрат, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості?. При цьому розрахунку такої тривалості не наведено.

18 жовтня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовну заяву та просив задовольнити, пояснення надав аналогічно викладеним у позовній заяві.

Представник відповідачів у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував та просив відмовити в повному обсязі, пояснення надав аналогічно викладеним у відзиві, подав до суду заяву, в якій просив провести судові дебати у їх відсутність.

Суд, вислухавши представника позивача, представника відповідачів, дослідивши письмові докази у справі, встановивши виниклі правовідносини, дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 з 11 жовтня 2012 року по 18 травня 2013 року навчався та успішно закінчив курс за напрямком ?Основи об`єктно-орієнтованого програмування?, що підтверджується свідоцтвом спеціалізованого учбового центру ?Перспектива-ХХІ століття?.

З 17.07.2018 року ОСОБА_2 зареєстрований як фізична особа-підприємець та займається господарською діяльністю, надаючи послуги голосового бота Кеусаll. Йому належить веб-сайт ОСОБА_9 . Зазначене доменне ім`я зареєстроване і належить йому з 03.07.2018 року. Ним створена сторінка в соціальній мережі Fасеbоок за посиланням https:/www.fасеbооk.соm/kеусаllsales, де він розміщує новини та іншу додаткову інформацію щодо послуг голосового бота Кеусаll. Він брав участь у заході під назвою іFоrum-2019.

ОСОБА_2 власними силами написав програмний код голосового бота Кеусаll, який представляє собою автоматизований програмний комплекс, функції якого спрямовані на поширення інформації від потенційних замовників до його клієнтів шляхом направлення голосових повідомлень та СМС-повідомлень. Голосовий бот Кеусаll ?розуміє? людську нову, розпізнає відповіді співрозмовника й може вести діалог по запланованому сценарію. Він постійно самостійно вдосконалює програмний код свого продукту, працює над покращенням модулю розпізнавання (бот вже здатен розпізнавати не лише російську та українську мову, але й суржик та діалекти).

ОСОБА_2 поширює інформацію про свої послуги через веб-сайт https://k-саll.соm. Зазначене доменне ім`я зареєстроване і належить йому з 03.07.2018 року. Крім того, ним створена сторінка в соціальній мережі Fасеbоок за посиланням https:/www.fасеbооk.соm/kеусаllsales, яку він використовує з метою поширення інформації щодо послуг голосового боту Кеусаll.

Перший господарський договір на використання сервісу між ОСОБА_2 було укладено ще 06.09.2018 року з ТОВ ?СПІК АП КИЇВ?.

04.01.2019 року ОСОБА_2 було укладено договір №040119 з ТОВ ?АЛЛ-БІЗ? та додаток №1 до договору про надання послуг № 04012019 від 04.01.2019 року, а 31.03.2019 року підписано акт надання послуг №20.

06.03.2019 року було укладено договір № 02 з ФОП ОСОБА_11 .

Договір № 1004219 про надання інформаційних та суміжних послуг від 10.04.2019 р., укладеного між ОСОБА_2 та ТОВ ?ПТМЗ ?Агро- Союз?, 15.10.2019 року підписано акт надання послуг №51, 20.10.2019 року підписано акт надання послуг №71.

Договір № 05092019 про надання інформаційних та суміжних послуг від 05.09.2019 року, укладеного між ОСОБА_2 та ТОВ ?ОМНІФАРМА-КИЇВ?, 16.10.2019 року підписано акт №1 здачі-приймання наданих послуг за договором про надання інформаційних та суміжних послуг №05092019 від 05.09.2019 року.

ОСОБА_5 є власником патенту на корисну модель № НОМЕР_1 "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що зареєстровано в Державному реєстрі патентів України на корисні моделі 10.02.2020 року.

Позивачем заявку було подано 10.10.2019 року.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно ч.1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 2, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно ч.1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом передбачених ст. 16 ЦК України способами. Кожна особа має паво на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Статтею 54 Конституції України передбачено, що громадянам гарантується свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, захист інтелектуальної власності, їхніх авторських прав, моральних і матеріальних інтересів, що виникають у зв`язку з різними видами інтелектуальної діяльності.

Кожний громадянин має право на результати своєї інтелектуальної, творчої діяльності; ніхто не може використовувати або поширювати їх без його згоди, за винятками, встановленими законом.

Згідно частини першої статті 420 ЦК України до об`єктів права інтелектуальної власності належать корисні моделі.

Особа, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, може використовувати цей об`єкт на власний розсуд, з додержанням при цьому прав інших осіб; використання об`єкта права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, крім випадків правомірного використання без такого дозволу, передбачених цим Кодексом та іншим законом; умови надання дозволу (видачі ліцензії) на використання об`єкта права інтелектуальної власності можуть бути визначені ліцензійним договором, який укладається з додержанням вимог цього Кодексу та іншого закону (ч.ч.2-4ст.426 ЦК України).

Статтею 627 ЦК України визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Порушення права інтелектуальної власності, в тому числі невизнання цього права чи посягання на нього, тягне за собою відповідальність, встановлену Цивільним кодексом України, законом чи договором (ст.431 ЦК України). Положення ч.ч.1, 2ст.432 ЦК України передбачають, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно достатті 16 цього Кодексу. Суд у випадках та в порядку, встановлених законом, може постановити рішення, зокрема, про: застосування негайних заходів щодо запобігання порушенню права інтелектуальної власності та збереження відповідних доказів; зупинення пропуску через митний кордон України товарів, імпорт чи експорт яких здійснюється з порушенням права інтелектуальної власності; вилучення з цивільного обороту товарів, виготовлених або введених у цивільний оборот з порушенням права інтелектуальної власності та знищення таких товарів; вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися переважно для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь; застосування разового грошового стягнення замість відшкодування збитків за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. Розмір стягнення визначається відповідно до закону з урахуванням вини особи та інших обставин, що мають істотне значення; опублікування в засобах масової інформації відомостей про порушення права інтелектуальної власності та зміст судового рішення щодо такого порушення.

Відповідно до вимог абз. 4, 13, 14 ст. 1 Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", винахід (корисна модель) - це результат інтелектуальної, творчої діяльності людини в будь-якій сфері технології. Винахідник - людина, інтелектуальною, творчою діяльністю якої створено винахід (корисну модель). Патент (патент на винахід, патент на секретний винахід, патент на корисну модель, патент на секретну корисну модель) - охоронний документ, що засвідчує пріоритет, авторство і права на винахід (корисну модель).

За положеннямист. 6 ч. 2 Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", об`єктом винаходу, правова охорона якому надається згідно з цим Законом, може бути продукт (пристрій, речовина, штам мікроорганізму, культура рослини і тварини тощо), процес (спосіб). Як визначено у ч.ч. 1-2ст. 459 ЦК України, винахід вважається придатним для набуття права інтелектуальної власності на нього, якщо він, відповідно до закону, є новим, має винахідницький рівень і придатний для промислового використання.

Об`єктом винаходу може бути продукт (пристрій, речовина тощо) або процес у будь-якій сфері технології.

Відповідно до ст. 34 Закону України ?Про охорону прав на винаходи і корисні моделі? будь-яке посягання на права, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав володільця патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу володільця патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати володільцю патенту заподіяні збитки. Вимагати поновлення порушених прав володільця патенту може за його згодою також особа, яка придбала ліцензію.

Згідно ізст. 462 ЦК України, набуття права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок засвідчується патентом.

Обсяг правової охорони визначається формулою винаходу, корисної моделі, сукупністю суттєвих ознак промислового зразка.

Умови та порядок видачі патенту встановлюються законом.

За правиламист. 463 ЦК України, суб`єктами права інтелектуальної власності на корисну модель та промисловий зразок є: 1) винахідник, автор промислового зразка; 2) інші особи, які набули прав на винахід, корисну модель та промисловий зразок за договором чи законом.

Згідно із ч. 1 ст.424, ст.464 ЦК України, майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є: 1) право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка; 2) виключне право дозволяти використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка (видавати ліцензії); 3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання; 4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

За нормами ч. 2ст. 464 ЦК України, майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок належать володільцю відповідного патенту, якщо інше не встановлено договором чи законом.

Як визначено у ч. 1ст. 465 ЦК України, майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є чинними з дати, наступної за датою їх державної реєстрації, за умови підтримання цих прав відповідно до закону.

Відповідно до ч.ч. 2-4ст. 426 ЦК України, особа, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, може використовувати цей об`єкт на власний розсуд, з додержанням при цьому прав інших осіб.

Використання об`єкта права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, крім випадків правомірного використання без такого дозволу, передбачених цим Кодексом та іншим законом. Статтею 28 Закону передбачено, що права, що випливають з патенту, діють від дати публікації відомостей про його видачу. Патент надає його власнику виключне право використовувати винахід (корисну модель) за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів. Використанням винаходу (корисної моделі) визнається:

- виготовлення продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), застосування такого продукту, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого продукту в зазначених цілях;

- застосування процесу, що охороняється патентом, або пропонування його для застосування в Україні, якщо особа, яка пропонує цей процес, знає про те, що його застосування забороняється без згоди власника патенту або, виходячи з обставин, це і так є очевидним.

Процес, що охороняється патентом, визнається застосованим, якщо використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу, або ознаку, еквівалентну їй.

За роз`ясненнями, що містяться у абз. 1-5 п. 83 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із захистом інтелектуальної власності" №12 від 17 жовтня 2012 року, особливістю процесу доказування у справах про порушення прав інтелектуальної власності на корисну модель є правова презумпція, встановлена у частині другій статті 28 Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі". Згідно з цією нормою будь-який продукт, виготовлення якого охороняється патентом, за відсутності доказів протилежного вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймні однієї з двох вимог:

- продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим;

- існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу, і власник патенту не в змозі шляхом прийнятних зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту.

В такому разі обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосуванням процесу, який охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, стосовно якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права власника патенту.

Отже, за цією нормою патентовласника звільнено від доказування факту виготовлення нового продукту іншою особою із застосуванням запатентованого процесу. Тягар доказування протилежного покладається на іншу особу, яка виготовила цей продукт.

Відповідно дост. 470 ЦК України будь-яка особа, яка до дати подання заявки на винахід, корисну модель, промисловий зразок або, якщо було заявлено пріоритет, до дати пріоритету заявки в інтересах своєї діяльності добросовісно використала винахід, корисну модель, промисловий зразок в Україні або здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, має право на безоплатне продовження такого використання або використання, яке передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користувача).

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЗУ ?Про охорону прав на винаходи і корисні моделі? використанням винаходу(корисної моделі) визнається: виготовлення продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), застосування такого продукту, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого продукту в зазначених цілях.

Продукт визнається виготовленим із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), якщо при цьому використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу (корисної моделі), або ознаку, еквівалентну їй.

Процес, що охороняється патентом, визнається застосованим, якщо використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу, або ознаку, еквівалентну їй. Згідно ст. 464 ЦК України, майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є: право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка; виключне право дозволятивикористання винаходу,корисної моделі,промислового зразка (видавати ліцензії); виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання; інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

Майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок належать володільцю відповідного патенту (свідоцтва), якщо інше не встановлено договором чи законом. Відповідно до ч. 5 ст. 28 ЗУ ?Про охорону прав на винаходи і корисні моделі? патент надає його володільцю виключне майнове право перешкоджати використанню винаходу (корисної моделі), у тому числі забороняти таке використання, крім випадків, якщо таке використання не визнається згідно з цим Законом порушенням прав, що випливають з державної реєстрації винаходу (корисної моделі).

Дії, які не визнаються порушенням прав, визначає ст. 31 ЗУ ?Про охорону прав на винаходи і корисні моделі?, будь-яка особа, яка до дати подання до НОІВ заявки або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету в інтересах своєї діяльності добросовісно використала в Україні технологічне (технічне) вирішення, тотожне заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, зберігає право на безоплатне продовження цього використання або на використання винаходу (корисної моделі), як це передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користувача). Таку норму містить і ст. 470 ЦК України.

Право попереднього користування обмежується тим обсягом використання тотожного заявленому винаходу вирішення, яким воно було на дату подання заявки.

Право попереднього користування може передаватися або переходити до іншої особи тільки разом з підприємством чи діловою практикою або тією частиною підприємства чи ділової практики, в яких було використано вирішення, тотожне заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснено значну і серйозну підготовку для такого використання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідач неправомірно використовує його винахід, чим порушує його майнові права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).

Отже, з огляду на вищевикладене, суд приходить до наступного висновку, що позивач не надав належних, достатніх доказів в обгрунтування заявлених позовних вимог, із матеріалів справи вбачається, що ФОП ОСОБА_2 раніше ніж позивач почав використовувати вищезазначену корисну модель, оскільки позивачем подана заявка на отримання патенту 10.10.2019 року, в той час як ФОП ОСОБА_2 укладав договори про надання інформаційних та суміжних послуг з 04.01.2019 року.

Також позивач не надав доказів того, що з метою створення відділу продажу у січні 2018 року ним було допущено на стажування відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , позивачем не надано копій наказів або трудових договорів, якими б підтверджувався факт виникнення будь-яких правовідносин між ним та відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , не наведено даних щодо умов стажування, робочого місця, розміру оплати праці тощо. Також позивачем не доведена належними та допустимими доказами завдання позивачу відпвоідачами моральнїх шкоди.

На підставі вищевикладеного, з врахуванням вищевказанихї норм та наданих доказів, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 76-83, 265, 268, 273 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту використання фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 корисної моделі, що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 року, про визнання дії фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що порушують права ОСОБА_5 на корисну модель "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 року; про заборону фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 здійснювати комерційне використання у своїй господарській діяльності корисну моделі "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 року; про солідарне стягнення із фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 відшкодування моральної шкоди за незаконне корисної моделі "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 у розмірі 100 000 (сто тисяч) грн.; про стягнення солідарно з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 неодержані доходи (упущену вигоду), завдану незаконним використанням корисної моделі "Спосіб розпізнавання голосової інформації у реальному часі", що охороняється патентом України на корисну модель № НОМЕР_1 від 10.02.2020 у розмірі 2000 000 (два мільйони) грн. 00 коп., про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 судові витрати, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.