Справа № 299/772/20
Провадження № 22-ц/4806/1391/23
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

22 грудня 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Куштана Б.П., суддів: Мацунича М.В. і Фазикош Г.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області (особа, яка не брала участі в справі) на рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 року (у складі судді Надопти А.А.) за позовом ОСОБА_1 до Широківської сільської ради Виноградівського району, третя особа - Державне підприємство «Радгосп-Завод Виноградівський», про визнання права власності на земельну ділянку, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області (особа, яка не брала участі в справі) 09 листопада 2023 р. засобами поштового зв`язку подало апеляційну скаргу на рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р.

У апеляційній скарзі апелянт не просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р., однак указує, що копію оскаржуваного судового рішення отримав 29 серпня 2023 р.

В ухвалі судді Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2023 р. про залишення апеляційної скарги Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області без руху апелянту вказано, що як видно із додатків до апеляційної скарги апелянт отримав копію оскаржуваного судового рішення 29 серпня 2023 р. (а.с.50-55), отже останнім днем для подачі апеляційної скарги було 28 вересня 2023 р., натомість апеляційну скаргу подано засобами поштового зв`язку 09.11.2023 р., і апелянт жодним чином не пояснює чому.

Запропоновано апелянту подати до суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р. із указівкою поважних причин, що зумовили його пропуск.

Роз`яснено, що якщо вказані апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду будуть визнані неповажними, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

19 грудня 2023 р. на виконання вимог цієї ухвали Головним управлінням Держгеокадастру в Закарпатській області подано клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27.03.2020 (а.с.69-86).

У клопотанні просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27.03.2020 по справі № 299/772/20.

На обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27.03.2020 р. апелянт посилається на висновки Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду викладені у постанові від 29 вересня 2022 р. у справі № 500/1912/22, де суд дійшов висновку, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією рф, суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду. Отже, під час воєнного стану поновленню підлягають лише процесуальні строку, порушені з поважних причин, основними з яких є такі: повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетне чи інше збройне ураження території, де знаходиться адвокат та/або відповідний орган, а також окупація вказаної території тощо.

І апелянт указує, що з урахуванням указаного строк на апеляційне оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27.03.2020 по справі № 299/772/20 пропущений із поважних причин і підлягає поновленню.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області (особа, яка не брала участі в справі) на рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р. належить відмовити із таких мотивів.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Водночас таке право не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

Згідно з статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та докази на підтвердження таких причин.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України», заяви № 17160/06 та 35548/06).

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Матеріалами справи достеменно встановлено, що Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області отримало копію оскаржуваного судового рішення 29 серпня 2023 р., про що матеріали справи містять відповідні докази (а.с.50) і сам апелянт це не заперечує і підтверджує у своїй апеляційній скарзі, однак апеляційна скарга подана засобами поштового зв`язку 09 листопада 2023 р., тобто з пропуском строку встановлено ч.1 ст.354 ЦПК України.

Основним аргументом апелянта стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є цитування постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду викладені у постанові від 29 вересня 2022 р. у справі № 500/1912/22 , яка стосується поважності причин процесуальних строків під час дії по всій території України воєнного стану.

Із цього приводу колегія суддів зауважує таке.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 р. №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 р. № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася згідно з Указами Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022, від 17 травня 2022 року №341/2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022 і від 6 лютого 2023 року. Указом Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, і надалі указами дія воєнного стану продовжується, тобто він діє і дотепер.

Варто наголосити, що після затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 р. №64/2022, будь-яких змін в аспекті перебігу процесуальних строків на апеляційне оскарження судових рішень, та їх обчислення до ЦПК України не вносилось.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Тож, колегія суддів зауважує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для апелянта без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, що в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

У клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку скаржник покликався саме на введення в Україні воєнного стану.

Між тим, суд нагадує, що неможливість здійснення процесуальних прав учасником процесу (за для визнання підстави поважною причиною пропуску процесуального строку) має бути реальною. Указані ж доводи скаржника є вкрай неаргументованими, адже не містять жодного підтвердження доказами. Ба більше, загальновідомим є факт того, що територія м. Ужгорода, є віддаленою від зони ведення активних бойових дій, протягом серпня 2023 р.- вересня 2023 р. відключень електроенергії не було, була можливість використовувати транспорт, ракетних чи інших збройних уражень території, де знаходиться адвокат та/або відповідний орган, а також окупація вказаної території не зафіксовано.

До того ж, Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області крізь компетенційну призму не є тим органом державної влади, який активно залучений до обороноздатного процесу держави.

Тож, довід скаржника на неможливість своєчасного подання апеляційної скарги з огляду на проаналізовані обставини, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Колегія суддів констатує, що дійсно, введений в країні воєнний стан суттєво ускладнило (подекуди унеможливило) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади (місцевого самоврядування). Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали скаржнику скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою у межах визначеного ЦПК України строку, скаржник не зазначає та не надає.

Отже, наведені Головним управлінням Держгеокадастру в Закарпатській області обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р., не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду, а тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку щодо неповажності наведених скаржником причин та відсутності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області (особа, яка не брала участі в справі) на рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 р. належить відмовити.

Керуючись ст.ст.354,п.4 ч.1 ст.358,389 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1.У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області (особа, яка не брала участі в справі) на рішення Виноградівського районного суду від 27 березня 2020 року (у складі судді Надопти А.А.) за позовом ОСОБА_1 до Широківської сільської ради Виноградівського району, третя особа - Державне підприємство «Радгосп-Завод Виноградівський», про визнання права власності на земельну ділянку.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

3.Судове рішення складено 22 грудня 2023 р.

Судді: