Справа №336/4436/23
Провадження № 2/336/2243/2023
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

28 червня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» про стягнення переплати за комунальні послуги та моральної шкоди, -

встановила:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому, посилаючись на Закону України «Про захист прав споживачів», просив стягнути з відповідача на свою користь переплату за отримані комунальні послуги з управління багатоквартирним будинком у сумі 4 849,65 гривень та моральну шкоду у сумі 4 849,65 гривень.

Позовна заява ухвалою від 19.05.2023 була залишена без руху. Копія ухвали направлена позивачу на адресу, зазначену у позовній заяві.

Відповідно відомостей трекінгу АТ «Укрпошта», 06.06.2023 відправлення не було вручено під час доставки.

Крім того, 20.06.2023 з метою повідомлення позивача про наявність ухвали суду від 19.05.2023, помічником судді на номер телефону позивача, зазначений у позові було здійснено дзвінок та повідомлено позивача про наявність ухвали та строки її виконання.

Згідно трекінгу відправки АТ «Укрпошта», копію ухвали позивачем отримано 21.06.2023.

26.06.2023 шляхом поштового направлення через поштове відділення 69095 м. Запоріжжя, позивачем було направлено на адресу суду уточнену позовну заяву.

В заяві до уточненого позову зазначив, що про ухвалу суду від 19.05.2023 йому стало відомо 23.06.2023.

В уточненій заяві просив: 1) стягнути з ТОВ «Керуюча компанія «Мрія» на свою користь заборгованість 4849,65 грн.; 2) зобов`язати ТОВ «Керуюча компанія «Мрія» повернути на розрахунковий рахунок будинку незаконно списані кошти: 82454 грн. - цілодобово аварійної служби в квадратних метрах загальної площі будинку, 137089 грн. - поточній ремонт «конструктівних елементів», 351784 грн. - адміністративні витрати; 3) організувати загальні збори мешканців будинку та врегулювати усі суперечки; 4) «Я є головою ініціативної групи будинку захищаю не тільки свої інтереси, н мою користь заборгованість 4849,65 грн.»

До позовної заяви додав копії наступних документів: Договору № К-836 від 06.09.2017; Листа ТОВ «КК «Мрія» №4-0008-ОП від 23.02.2018 щодо встановлення вартості послуги з управління будинком; Листа ТОВ «КК «Мрія» №20-0116, 20-0181 від 16.03.2020 щодо виду та вартості наданих послу; «Уточненный расчет задолжености»; Інформаційної таблиці про затверджений розмір тарифу, виконані роботи та вартість фактичних витрат з утримання будинку і споруд та прибудинкової території по АДРЕСА_1 за 2018 рік; Рахунку на сплату житлово-комунальних послуг за квітень 2022 року по кв. АДРЕСА_2 ; Довідки МСЕК серії АВ №0837936 від 23.01.2017; Порядку обстеження технічного об`єкта; Списку осіб ініціативної групи будинку АДРЕСА_1 ; таблиці «Косовище трави» та «Послуга з управління будинку «Мрії»

Вказані документи отримані судом 28.06.2023.

Вивчивши надані суду копії, ознайомившись з уточненою позовною заявою, суд прийшов до наступних висновків.

Положеннями ч.3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вирішуючи питання про використання стороною своїх прав у судовому процесі, суд зазначає, що застосовуючи процесуальний закон і формуючи відповідну практику, видається важливим враховувати реальні обставини, в яких працюють суди, і тлумачити його у світлі забезпечення гарантій на доступ до суду та його безперервної роботи; лише такий підхід забезпечить практичну відповідь на реальні проблеми та виклики сучасності.

Надсилання рішення рекомендованим листом з повідомлення про вручення є способом забезпечення права учасника справи знати про ухвалене судом рішення.

Ключовим для оцінки правомірності цих дій суду має бути не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення.

Так, якщо учасник надав суду адресу листування, зазначивши її у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом; це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно та добросовісно; тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення, а тому самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Разом з тим, попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

Згідно практики Європейського суду з прав людини стосовно критеріїв розумних строків, поведінку особи (рішення у справах «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 року тощо), а також приймаючи до уваги рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» яким наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у справі даних і доказів.

Окрім цього, як зазначив ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України» (заява №18986/06; п.57) суд зазначив, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (Teuschler v. Germany, №47636/99; Sukhorubchenko v. Russia, №69315/01, § 48; Gurzhyy v. Ukraine, №326/03.)

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у п.35 рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Подібна позиція цього суду викладена, також у рішеннях у справах «Олександр Шевченко проти України» (заява № 8371/02, п.27, та «Трух проти України» заява № 50966/99), де суд наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Судом також враховано позицію Верховного Суду відображену в п.34 постанови від 12.03.2019 року по справі №910/9836/18 де зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення ЄСПЛ «Богонос проти Росії» від 05.02.2004 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Також Суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

З урахуванням наведеного та наведених обставин даної справи, суд виконав обов`язок щодо повідомлення позивача про наявність ухвали про залишення його позову без руху та термінів усунення недоліків, зазначених у ній.

Вказане узгоджується з правовим висновками, викладеними Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 28.04.2023 у справі № 904/272/22, Верховним Судом у постанові від 2.10.2022 у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21), відповідно до яких Верховний Суд виходив із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Повідомивши суду, як один із своїх засобів зв`язку електронну пошту, позивач / його представник мав вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого йому судового провадження та долю його власної позовної заяви, та мав усвідомлювати, що суд може комунікувати з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Попри те, що конституційне право на суд - є правом, його реалізація покладає на учасників справи і певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Вказані висновки суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, вкладеною у справі № 759/14068/19 від 30.11.2022.

Станом на теперішній час, вимоги ухвали суду від 19.05.2023 у визначений судом строк та у повному обсязі позивачем не виконані, недоліки позовної заяви не усунуті, у зв`язку з чим позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Керуючись ст.175, 185, 260 ЦПК України, суддя

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» про стягнення переплати за комунальні послуги та моральної шкоди - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.С. Звєздова