КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року місто Київ

Справа № 369/4643/22

Апеляційне провадження № 22-ц/824/16018/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого судді Желепи О.В.,

суддів: Мазурик О.Ф., Немировської О.В.

за участю секретаря судового засідання Рябошапка М. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 подану адвокатом Максименко Тетяною Ігорівною на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року про закриття провадження (постановлену у складі судді Фінагеєвої І.О.)

у справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправними дій, скасування актів та протоколів, відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ

У травні 2022 року ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», в якому просила:

- визнати протиправними дії АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» щодо складення всіх документів 11.09.2021 та документального демонтажу 11.09.2021 лічильника Oktava G-4, заводський № 010647, 2005 року випуску, паспорт лічильника ЩС НОМЕР_1 , пломба 22989914, стікерна пломба: В11488261;

- визнати незаконним і скасувати акт про порушення № 3026 від 11.09.2021;

- визнати незаконним і скасувати акт № про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 11.09.2021;

- визнати незаконним і скасувати протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу від 11.09.2021;

- визнати незаконним та скасувати акт № 2192 експертизи лічильника газу від 18.10.2021, складений комісією для проведення експертизи лічильників газу АТ «Київоблгаз»;

- витрати по проведенню експертизи лічильника газу покласти на АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»;

- визнати незаконним і скасувати протокол № 412 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 30.11.2021 про розгляд акта про порушення № 3026 від 11.09.2021;

- визнати незаконним і скасувати акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об?єму та обсягу природного газу і його вартості від 30.11.2021, складений комісією Переяслав-Хмельницького відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про нарахування ОСОБА_2 суми збитків у розмірі 8 525 (вісім тисяч п?ятсот двадцять п?ять) грн 62 к.;

- стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 8 000 (вісім тисяч) грн 00 к., а також стягнути витрати на правничу допомогу.

07 жовтня 2022 року через канцелярію суду представником позивача ОСОБА_3 подано клопотання про зупинення провадження у справі до моменту залучення у справі правонаступників позивача у зв`язку зі смертю позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (актовий запис про смерть № 448 від 30 серпня 2022 року).

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 жовтня 2022 року провадження у справі зупинено до визначення правонаступників позивача ОСОБА_2 , що вибув з процесу у зв`язку зі смертю.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року поновлено провадження у цивільній справі №369/4643/22 за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправними дії, скасування актів та протоколів, відшкодування моральної шкоди.

Закрито провадження у цивільній справі №369/4643/22 за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправними дії, скасування актів та протоколів, відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі смертю позивача ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з такою ухвалою, представник особи, яка не брала участі у справі, ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 04 жовтня 2023 року, згідно поштової відмітки, направила на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року про закриття провадження та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що висновки суду про те, що строк на прийняття спадщини закінчився 18.02.2023 року є помилковими. Відповідно до постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» строк на прийняття спадщини було продовжено на 4 місяці, отже у спадкоємців померлого позивача був 10-місячний строк на прийняття спадщини.

Вказує, що у липні 2023 року прийняття спадщини відбулось донькою померлого позивача, а саме ОСОБА_1 . Вказаний факт підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 12.07.2023 року. Однак, оскільки ОСОБА_1 не є фахівцем у галузі права, у неї виникла необхідність знайти адвоката, який зміг би повідомити суд про факт прийняття спадщини та здійснювати подальший супровід при розгляді справи у суді. Договір з адвокатом укладено 25.09.2023 року. Під час підготовки відповідних клопотань до суду першої інстанції адвокату стало відомо про закриття провадження у справі.

Зазначає, що суд першої інстанції не вчинив жодних дій щоб перевірити чи здійснилось правонаступництво прав та обов`язків померлого позивача, враховуючи що дані правовідносини допускають правонаступництво, та формально підійшов до вирішення вказаного питання, зазначивши лише що строк на прийняття спадщини сплив 18.02.2023 року, а правонаступники позивача не звернулись до суду із заявою.

Ухвалою від 13 жовтня 2023 року Київським апеляційним судом відкрито апеляційне провадження в даній справі та надано учасникам справи 5-ти денний строк з моменту отримання ухвали для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідач своїм правом на надання відзиву не скористався.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

28 листопада 2023 року на електронну адресу Київського апеляційного суду від Ганжи К. В. в інтересах Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» надійшли пояснення, в яких просить залишити ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Вказує, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про закриття провадження у справі, з огляду на те, що за вимогою про стягнення моральної шкоди процесуальне правонаступництво не відбувається, а в іншій частині правонаступники позивача, враховуючи що позивач помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , до 26.09.2023 року із заявою про залучення їх як правонаступників не звернулись.

У судовому засіданні ОСОБА_1 просила задовольнити апеляційну скаргу, скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник ОСОБА_1 адвокат Максименко Т. І., яка приймала участь в судовому засіданні в режимі відео конференції, вказувала, що суд першої інстанції, не переконавшись у відсутності правонаступників, дійшов помилкового висновку про закриття провадження у справі. Тому просила задовольнити апеляційну скаргу, скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник відповідача у судове засідання не з`явилась.

27 листопада 2023 року від представника відповідача ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення розгляду справи, яка обґрунтована тим, що представник немає можливості прибути у судове засідання у зв`язку зі складними погодними умовами та ускладненим міжміським сполученням між м. Яготин та м. Київ.

Дослідивши вказану заяву, апеляційний суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на те, що позиція відповідача детально викладена у поясненнях, доказів поважності неявки у судове засідання до заяви не долучено.

Крім того, пунктами 10, 11 частини 2 цієї статті визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1ст. 371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідностатті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин апеляційний суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представника відповідача, яка належним чином повідомлена про розгляд справи.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь Головуючого судді Желепи О.В., пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Суд першої інстанції закриваючи провадження у справі вважав встановленим, що з копії свідоцтва про смерть вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (актовий запис про смерть № 448 від 30 серпня 2022 року зроблений Яготинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)), а відтак строк для прийняття спадщини після його смерті, сплив 18 лютого 2023 року.

Також судом встановлено, що після закінчення встановленого законодавцем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 спадкоємці прав та обов`язків останнього, які б могли бути залучені до участі у справі як правонаступники позивача - ОСОБА_2 до суду із заявою про залучення їх як правонаступників позивача не звертались.

Закриваючи провадження у справі суд першої інстанції вказував, що позивач у справі ОСОБА_2 помер і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємці із заявою про залучення їх до участі у справі як правонаступників позивача не звернулися до суду, що виключає можливість вступу у справу правонаступника сторони, а тому провадження у справі слід закрити, у зв`язку зі смертю позивача ОСОБА_2 .

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки такий висновок не відповідає вимогам закону.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ч.ч.1,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Таким чином, спадщина після смерті позивача у даній справі, ОСОБА_2 , відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в день його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Однак, на момент відкриття спадщини 18 серпня 2022 року законодавство України містило зміни щодо строку на прийняття спадщини.

Так суд першої інстанції не звернув увагу на те, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент відкриття спадщини) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вказані зміни, що діяли на момент відкриття спадщини, останнім днем для прийняття спадщини було не 18 лютого 2023 року, як вказував суд, а 18 червня 2023 року.

Варто зазначити, що в подальшому Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» підпунктом 2 пункту 3 виключено пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Однак підпункт 2 пункту 3 затверджений постановою КМУ від 09.05.2023 року набрав чинності через один місяць з дня опублікування постанови (18.05.2023 року), тобто 18 червня 2023 року.

Отже, спадкоємці ОСОБА_2 , навіть з урахуванням скасування пункту 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 №164, яким продовжено строк для прийняття спадщини, мали можливість звернутись з заявою про прийняття спадщини протягом 10 місяців з дня відкриття спадщини.

Законодавцем визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

В даному випадку спірні правовідносини допускають правонаступництво, а суд не з`ясував чи наявні у померлого позивача спадкоємці, які могли вступити до участі в справі в якості правонаступника померлого позивача, та формально підійшов до вирішення питання можливості закриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на те, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи та формально підійшов до вирішення питання щодо наявності правонаступників, висновки суду не відповідають обставини справи, крім того судом неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права, та з врахуванням того, що ухвала про закриття провадження у справі перешкоджає подальшому провадженню у справі, ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року підлягає скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст. 268, 374, 379, 383, 384, 389 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днівз дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14 грудня 2023 року.

Головуючий: О. В. Желепа

Судді О. Ф. Мазурик

О. В. Немировська