233 № 233/4107/21
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
23 червня 2023 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючого судді Каліуш О. В., за участі секретаря судового засідання Хомеріки Ю. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Байгуш Олексій Юрійович, до Селянського фермерського господарства «Артем» про розірвання договору оренди землі,
30 січня 2018 року між ним та Селянським фермерським господарством «Артем» був укладений договір оренди землі, відповідно до умов якого він передав останньому належну йому земельну ділянку в орендне користування строком на десять років.
Договором оренди передбачено, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі 3,0 (три)% від нормативно грошової оцінки земельної ділянки, що на момент укладення договору складає 8497,34 грн. Орендар зобов`язується виплачувати орендодавцеві орендну плату за користування земельною ділянкою протягом терміну, встановленого в договорі оренди, у розмірі 3,0% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки та поступово збільшувати цю плату залежно від результатів господарської діляності та фінансово-економічному стану орендаря.
Пунктом 9 Договору встановлено, що орендна плата вноситься один раз на рік протягом серпня жовтня місяця поточного року.
Відповідач всупереч договірним обов`язкам та нормам чинного законодавства систематично не виконує істотні умови договору щодо сплати орендної плати за землю, а саме, починаючі з часу укладення договору оренди землі, відповідач неодноразово порушував строки її виплати. Так, за 2018 рік він отримав орендну плату на початку 2019 року, за 2019 рік на початку 2020 року, за 2020 рік на початку 2021 року.
У зв`язку із порушенням відповідачем строків виплати орендної плати, він прийняв рішення у подальшому господарювати на своїй земельній ділянці самостійно, а тому на юридичну адресу відповідача 06.07.2021 поштою направив лист з проханням надати інформаційну довідки за 2018-2020 роки про нараховану та виплачену орендну плату, із зазначенням числа, місяця та року, коли орендна плата була ним отримана, а також з пропозицією підписати запропонований проект додаткової угоди до договору оренди землі від 30.01.2018 щодо його розірвання за взаємною згодою сторін, але будь-якої відповіді на вказаний лист ним не отримано.
Вважає, що несвоєчасне виконання відповідачем обов`язку зі сплати орендної плати є порушенням умов договору оренди земельної ділянки, яке дає йому (орендодавцю) право вимагати розірвання договору оренди з одночасним скасуванням (припиненням) державної реєстрації права оренди.
Відповідач СФГ «Артем» відзив на позовну заяву не подав.
Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06.09.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до СФГ «Артем» про розірвання договору оренди землі, як таку, що не відповідала вимогам ст. 177 ЦПК України, залишено без руху, позивачу надано строку на усунення недоліків (а.с.30).
Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06.09.2021 відкрито провадження у цій справі, справу призначено до підготовчого засідання, відповідачу встановлений строк на подання відзиву на позовну заяву. Витребувано у СФГ «Артем» інформаційну довідку за 2018-2020 роки про нараховану та виплачену орендну плату із зазначенням дати, місяця та року її отримання ОСОБА_1 ; завірені належним чином видаткові касові ордери про нараховану та виплачену орендну плату ОСОБА_1 за 2018-2020 роки (а.с.34-35).
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 29.10.2021 витребувано у СФГ «Артем» засвідчені належним чином видаткові касові ордери або видаткові відомості про нараховану та виплачену орендну плату ОСОБА_1 за 2018-2020 роки (а.с.62).
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 16.11.2021 підготовче провадження у цій справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.74).
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 10 лютого 2022 року в справі призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Донецькому науково дослідному експертно-криміналістичному центру. Для проведення експертизи витребувано у СФГ «Артем» оригінал видаткового касового ордеру від 29.09.2020. Провадження у справі зупинено (а.с.106-108).
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2023 провадження в справі поновлено (а.с.171-172).
Позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилися, матеріали справи містять клопотання про розгляд справи у їх відсутність (а.с.186-187).
Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим судом 23.06.2023 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд прийшов до таких висновків.
30.01.2018 Договір оренди землі зареєстровано Костянтинівською районною державною адміністрацією Донецької області, номер запису в державному реєстрі прав 24631720 (а.с.16-17).
На виконання умов Договору оренди землі ОСОБА_1 , як орендодавець, передав СФГ «Артем», як орендареві, вищевказану земельну ділянку, що підтверджується Актом приймання передачі земельної ділянки до договору оренди землі від 30.01.2018 (а.с.15).
Відповідно до пункту 4 Договору оренди землі нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 8,0321 га становила 283244,54 грн.
Згідно із п. 7 Договору оренди землі, орендна плата вноситься орендарем у грошовій, натуральній формі та/або у формі надання послуг, у розмірі 3,0 (три)% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що на момент укладення цього договору складає 1057,92 грн за 1 га або 8497,37 грн за всю земельну ділянку з коефіцієнтом індексації грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення 4,796 та 1,756. Орендар зобов`язується виплачувати орендодавцеві орендну плату за користування земельної ділянкою протягом терміну встановленого в договорі оренди, у розмірі 3,0% від грошової оцінки земельної ділянки та поступово збільшувати цю плату залежно від результатів господарської діяльності та фінансово-економічного стану Орендаря.
Згідно із п.п.8,9 Договору оренди землі, обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням індексації. Орендна плата вноситься у такі строки один раз на рік протягом серпні жовтня місяця поточного року.
Пунктом 25 Договору оренди землі передбачено, що орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
Відповідно до п. 35 Договору оренди землі, дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема, за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором, та внаслідок випадкового знищення, пошкодження орендованої земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню, а також з інших підстав, визначених законом.
За твердженням позивача, відповідач неодноразово порушував строки виплати орендної плати. Так, позивач стверджує, що орендну плату за 2018 рік він отримав на початку 2019 року, за 2019 рік на початку 2020 року та за 2020 рік на початку 2021 року.
Згідно із Довідкою № 20/09 від 20.09.2021 та копій видаткових касових ордерів від 29.09.2020, від 25.09.2018, від 04.01.2020 (а.с.69-72), наданих відповідачем на вимогу суду, позивач ОСОБА_1 отримав орендну плату згідно із Договором оренди землі від 30.01.2018:
-За 2018 рік 25.09.2018 в сумі 5735,80 грн;
-За 2019 рік 04.01.2020 9559,66 грн;
-За 2020 рік 29.09.2020 9559,66 грн.
Вищезазначені видаткові касові ордери, що надані відповідачем на вимогу суду, частково спростовують твердження позивача щодо виплати йому орендної плати за 2018 рік на початку 2019 року та підтверджують доводи позивача про те, що орендна плата за 2019 рік виплачена йому у січні 2020 року.
Щодо виплати орендної плати за 2020 рік, позивач, не погоджуючись зі змістом видаткового касового ордеру від 29.09.2020, вказував про те, що 29.09.2020 він орендну плату не отримував, оскільки знаходився за місцем своєї роботи та не міг в цей день отримати від відповідача орендну плату взагалі, та, стверджуючи, що у графі «Одержав» рукописний текст виконано не ним та у графі «Підпис одержувача» також підпис зроблено не ним, заявив клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи (а.с. 77-79, 99-100).
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 10 лютого 2022 року таке клопотання позивача задоволено та призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Донецькому науково дослідному експертно-криміналістичному центру. Для проведення експертизи витребувано у СФГ «Артем» оригінал видаткового касового ордеру від 29.09.2020 (а.с.106-108).
Частиною 1 статті 107 ЦПК України передбачено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Відповідно до п. п. 3.1, 3.2 розділу Ш Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/2), експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).
Відповідно до п.1.1 глави 1 розділу 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Отже, для проведення почеркознавчої експертизи мав бути наданий об`єкт дослідження: видатковий касовий ордер в оригіналі.
Копію ухвали суду від 10.02.2022 про витребування оригіналу видаткового касового ордеру від 29.09.2020 було неодноразово скеровано на адресу СФГ «Артем» засобами поштового зв`язку та електронної пошти.
Згідно із повідомленнями про вручення поштового відправлення копію ухвали суду від 10.02.2022 СФГ «Артем» отримало 17.02.2022 (а.с.126), повторно отримало 27.12.2022 (а.с.140).
Проте, ухвала суду від 10.02.2022 СФГ «Артем» не виконана, оригінал видаткового касового ордеру від 29.09.2020 не надано; повідомлення про неможливість подати оригінал видаткового касового ордеру до суду не надходило, що свідчить про ухилення відповідача від подання документу для проведення експертизи.
Відсутність оригіналу видаткового касового ордеру від 29.09.2020 унеможливила проведенню почеркознавчої експертизи у цій справі, а тому провадження у цій справі було поновленню.
Статтею 109 ЦПК України передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначені, або відмовити у його визнанні.
За таких обставин, суд згідно із ст. 109 ЦПК України, вважає можливим визнати факт того, що 29.09.2020 позивач орендну плату не отримував.
Отже, з урахуванням визнаного судом факту про те, що 29.09.2020 позивач не отримував орендну плату від відповідача та у відсутність належного спростування відповідачем доводів позивача щодо виплати орендної плати за 2020 рік на початку 2021 року, суд вважає цю обставину встановленою.
Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про оренду землі», договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Згідно зі статтею 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.
Відповідно до статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
Частиною першою статті 32 Закону України «Про оренду землі» встановлено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду у разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.
Відповідно до пункту «д» частини першої статті 141 ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати.
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що підставою для розірвання договору оренди землі є саме систематична несплата орендної плати. Зазначені положення закону вимагають систематичної (два та більше випадки) несплати орендної плати, передбаченої договором, як підстави для розірвання договору оренди.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року в справі № 912/1385/17 (провадження № 12-201гс18) зазначено, що враховуючи, що до відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, слід дійти висновку, що при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України.
Стаття 611 ЦК України передбачає різні правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків і моральної шкоди. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.
Тлумачення пункту д) частини першої статті 141 ЗК України, частини другої статті 651 ЦК України свідчить, що «несплата орендної плати» охоплює випадки як невиплати орендної плати у цілому, так і її виплата у розмірі меншому, ніж визначеному договором (без урахування індексації, індексу інфляції тощо).
Судом установлено, що укладеним між сторонами Договором оренди землі обумовлено, що орендна плата вноситься один раз на рік протягом серпня жовтня місяця поточного року, проте за 2019 рік та 2020 рік орендна плата сплачувалася відповідачем позивачу з порушенням строків, встановлених Договором оренди землі.
Згідно зі статтями 13, 15, 21 Закону України «Про оренду землі» основною метою договору оренди земельної ділянки та одним із визначальних прав орендодавця є своєчасне отримання останнім орендної плати у встановленому розмірі.
Отже, оскільки законодавець визначає однією із істотних умов договору оренди землі орендну плату, то основний інтерес особи, яка передає майно в оренду, полягає в отриманні орендної плати за таким договором. Порушення цього інтересу має наслідком завдання шкоди, через що сторона (орендодавець) значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору оренди земельної ділянки.
Сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання такого договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ч.2 ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Відповідно до абз.2 ч.3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, в також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).
З огляду на викладене та виходячи із положень статей 31, 32 Закону України «Про оренду землі», статті 651 ЦК України, абз.2 ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень», суд приходить до висновку про наявність підстав для розірвання договору оренди земельної ділянки з підстав систематичного невиконання відповідачем істотної умови цього договору щодо строків внесення орендної плати, обумовлених договором оренди землі з одночасним скасуванням (припиненням) державної реєстрації права оренди.
За таких обставин, позов належить задовольнити в повному обсязі.
Згідно із ст. 141 ЦПК України, суд присуджує з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору, у загальному розмірі 1816,00 грн.
Керуючись ст.ст. 141, 263-265, 282 ЦПК України, суд
Повний текст рішення складено 23 червня 2023 року.
Заочне рішення може бути переглянуто Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має прав на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: О. В. Каліуш