Справа № 570/3949/21
Номер провадження 2/570/83/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2023 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

прокурора Власової І.А.

представника Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненської області адвоката Цуняка В.Й.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах Зорянської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача державний реєстратор Дубенської районної державної адміністрації Ружнілов Олексій Володимирович про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

в с т а н о в и в :

Виконуючий обов`язки керівника Рівненської окружної прокуратури Ю. Грисюк звернувся до суду з вказаним позовом, в якому згідно заяви про уточнення позовних вимог вх. 16058 від 01.11.2022 р. просить суд визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №56309036 від 26.01.2021 р., згідно якого за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на незавершене будівництво будинку (відсоток готовності 15%) по АДРЕСА_1 (номер запису про право власності №40264460) з одночасним припиненням права приватної власності за ОСОБА_1 на незавершене будівництво будинку (відсоток готовності АДРЕСА_2 .

04.04.2023 р. до суду надійшла заява вх. 5685 відповідачки ОСОБА_1 , в якій керуючись ст. 43, 44, 49, 222 ЦПК України, просить залишити без розгляду позовну заяву про уточнення позовних вимог у справі №570/3949/21. В обґрунтування заяви вказує, що у даній справі було подано заяву про уточнення позовних вимог, тобто прокурором було подано заяву, яка не передбачена нормами цивільно-процесуального кодексу. Подаючи до суду заяву про уточнення позовних вимог, виходячи з її змісту та суті позовних вимог, прокурор фактично змінив предмет позову. При цьому зміна предмета позову у даному випадку зумовлює зміну підстав позову. Змінивши предмет позову, прокурором не вказано, які обставини суд має врахувати та які норми законодавства України має застосувати задля припинення права приватної власності ОСОБА_1 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Наводить правовий висновок Верховного Суду у рішенні від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17.

Обставини, які прокурор вказував у позові, обгрунтовуючи підстави для скасування рішення державного реєстратора не є ідентичними для підстав припинення права приватної власності особи на майно.

Факт скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на майно не є підставою для припинення такого права приватної власності.

Наводить ст.346 ЦК України. Однак прокурором не вказано, з яких саме підстав потрібно припинити право власності ОСОБА_1 на спірне майно.

Вважає, що заява позивача про уточнення позовних вимог не відповідає вимогам ст.49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову, хоча і таких підстав не вказує, внаслідок чого очевидно зловживає процесуальними правами, а відтак таку заяву слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою. Наводить правовий висновок у постанові Верховного Суду від 03.06.2020 р. у справі №318/89/18. Враховуючи підстави та предмет даного спору, слід дійти до висновку, що подання заяви про уточнення позовних вимог, всупереч положенням ст.49 ЦПК України є очевидно недобросовісною поведінкою прокурора Рівненської обласної прокуратури та є підставою для визнання судом зловживанням позивачем своїми процесуальними правами, що відповідно до ст. 44 ЦПК України є підставою для залишення такої заяви без розгляду.

У судове засідання відповідачка ОСОБА_1 , її представники адвокати Корень О.М. та Припешнюк С.П. не з`явилися повторно, були належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення. Враховуючи строки розгляду справи, повторну неявку відповідачки, її представників у судові засідання, суд визнав причини їх неявки не поважними та можливим розгляд справи за їх відсутності.

У судовому засіданні прокурор підтримала заперечення на заяву про залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду вх. 8472 від 19.05.2023 р. Вказує, що твердження відповідачки є виявом неповаги до учасників судового процесу, позивача зокрема, що у свою чергу є порушенням вимог положень ч.2 ст. 43 ЦПК України. Наводить положення ст. ст. 49, 189 ЦПК України. Рівненською окружною прокуратурою в межах строків, встановлених цивільним процесуальним законодавством у підготовчому провадженні подано заяву про уточнення позовних вимог, якою здійснено доповнення позовних вимог новою щодо припинення права приватної власності за ОСОБА_1 на спірне майно. Наводить положення ч.1 ст. 15, ст. 16 ЦК України, постанову Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15, постанову Верховного Суду від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17, ч.3 ст.26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.06.2020 р. у справі №922/3130/19 та від 23.06.2020 р. у справі №922/2589/19. Підстави уточнення позовних вимог та припинення права власності були зазначені у заяві про уточнення позовних вимог. Наявні підстави стверджувати, що заява відповідача про залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду є фактичним зловживанням процесуальними правами. Просить вказану заяву відповідачки визнати зловживанням процесуальними правами та залишити таку без розгляду або повернути відповідно до ч.3 ст. ст.44 ЦПК України.

У судовому засіданні представник позивача Зорянської сільської ради адвокат Цуняк В.Й. просить залишити без розгляду вказане клопотання відповідачки, оскільки воно подане поза межами процесуального строку для його подачі.

Суд вислухавши думку прокурора та представника позивача адвоката Цуняка В.Й., дослідивши доводи заяви про залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду дійшов до наступного висновку.

16.09.2021 р. ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області Гнатущенко Ю.В. відкрито загальне позовне провадження у справі, визначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, копію зазначеної ухвали, позову з додатками відповідачка отримала 06.10.2021 р.

30.11.2023 р. ухвалою суду прийнято заяву позивача про уточнення позовних вимог вх. 16058 від 01.11.2022 р. у цивільній справі № 570/3949/21.

Ухвалою суду від 15.02.2023 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

06.03.2023 р. представник відповідача адвокат Корень О.М. подала заяву про відкладення судового засідання.

28.03.2023 р. судове засідання було відкладено, оскільки адвокат Корень О.М. вказала, що їй потрібно надати час для подачі заяви про відвід судді.

04.04.2023 р. відповідачка подала заяву про надання можливості ознайомитися з матеріалами справи, надати час для підготовки заяви про відвід судді Гнатущенко Ю.В., не призначати наступне судове засідання до вирішення заяви про відвід судді Гнатущенко Ю.В.

22.05.2023 р. представники відповідачки адвокат Припешнюк С.П. та адвокат Корень О.М. подали клопотання про відкладення судового засідання.

30.05.2023 р. представник відповідачки адвокат Корень О.М. подала клопотання про відкладення судового засідання.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1ст. 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). Згідно з положеннями ч. 3 ст.13ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20).

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що заяву відповідачки вх. 5685 від 04.04.2023 р. слід залишити без задоволення, оскільки виходячи з положень статей 12 та 13 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках; учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, тому подання позивачем заяви про уточнення позовних вимог не є підставою для визнання судом зловживанням ним процесуальними правами, а слід розцінювати як реалізацію свого процесуального права, з дотриманням при цьому правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Керуючись ст.ст. 258-261, 353 ЦПК України, - суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 вх. 5685 від 04.04.2023 р. про залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Повне текст ухвали суду складено 05.06.2023 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.