Справа № 570/3949/21
Номер провадження 2/570/83/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2023 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

прокурора Власової І.А.,

представника Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненськогї області адвоката Цуняка В.Й.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах Зорянської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача державний реєстратор Дубенської районної державної адміністрації Ружнілов Олексій Володимирович про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

в с т а н о в и в :

Виконуючий обов`язки керівника Рівненської окружної прокуратури Ю. Грисюк звернувся до суду з вказаним позовом, в якому згідно заяви про уточнення позовних вимог вх. 16058 від 01.11.2022 р. просить суд визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №56309036 від 26.01.2021 р., згідно якого за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на незавершене будівництво будинку (відсоток готовності 15%) по АДРЕСА_1 (номер запису про право власності №40264460) з одночасним припиненням права приватної власності за ОСОБА_1 на незавершене будівництво будинку (відсоток готовності 15%) по АДРЕСА_1 .

04.04.2023 р. до суду надійшла заява вх. 5681 відповідачки ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження. В обґрунтування заяви вказує, що 15.02.2023 р. Рівненським районним судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі. Разом з тим, Рівненським районним судом не було враховано наступного. 16.09.2021 р. було відкрито провадження у справі, а лише 31.10.2022 р. прокурором подано заяву про уточнення позовних вимог, яка не передбачена нормами цивільно-процесуального кодексу.

В даному випадку Рівненський районний суд має врахувати той факт, що 16.09.2021 р. прокурором було подано позов, який би не мав жодних наслідків та призвів би до ухвалення рішення, що не підлягало б виконанню.

У проміжок часу з 16.09.2021 р. по 31.10.2022 р. орган прокуратури зловживав своїми правами шляхом подачі абсолютно безпідставного позову.

В ухвалі суду від 30.11.2022 р. дату та час наступного судового засідання не визначено. Фактично відповідачці ОСОБА_1 таку заяву про уточнення позовних вимог та ухвалу від 30.11.2022 р. було вручено в судовому засіданні 08.02.2023 р., тому станом на 15.02.2023 р. не закінчився строк для подання відзиву на заяву про уточнення позовних вимог. Останній день строку припадав 23.02.2023 р. Відповідачка має намір скористатися своїм процесуальним правом та надати відзив на абсолютно безпідставну заяву про уточнення позовних вимог.

Такою заявою прокурор намагається позбавити її права приватної власності, а тому вона має намір скористатися правом та подати зустрічну позовну заяву.

Також у справі для повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин необхідно допитати свідка ОСОБА_2 та призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Наводить судову практику, зокрема постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 р. у справі №234/11607/20 (провадження №61-15126св21), постанову Верховного Суду від 03.10.2019 р. у справі №902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі №923/525/20, постанові від 16.12.2021 р. у справі №910/7103/21.

У судове засідання відповідачка ОСОБА_1 , її представники адвокати Корень О.М. та Припешнюк С.П. не з`явилися, були належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення. У заяві вх. ЕП-3262/23-Вх від 30.05.2023 р. адвокат Корень О.М. просить визнати причини її неявки в судове засідання поважними та відкласти судове засідання. Вказує, що вона задіяна 30.05.2023 р. на 16 год. 00 хв. у Горохівському районному суді Волинської області у справі №155/375/21 і змушена брати особисту участь у зазначеному судовому засіданні, так як у даній справі задіяна як захисник та на даному судовому засіданні заплановано проведення допиту свідків.

У судовому засіданні прокурор категорично заперечувала проти відкладення розгляду справи, вказуючи на зловживання стороною відповідача своїми процесуальними правами. Крім того, зауважила, що попереднє судове засідання 22.05.2023 р. також було відкладено за заявами адвокатів Корень О.М. та Припешнюка С.П., і того ж дня 22.05.2023 р. адвокату Корень О.М. було відомо про призначення судового на засідання у вказаній справі на 30.05.2023 р., а інше судове засідання, про яке вказує у своїй заяві про відкладення, було призначено лише 23.05.2023 р. на 30.05.2023 р. Підтримала заперечення на заяву про повернення до стадії підготовчого провадження вх. 8473 від 19.05.2023 р., в яких вказано, що ухвалою суду від 16.09.2021 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Наводить судову практику: постанову Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15; постанову Верховного Суду від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17. Рівненською окружною прокуратурою в межах строків, встановлених цивільним процесуальним законодавством, у підготовчому проваджені подано заяву про уточнення позовних вимог, якою здійснено доповнення позовних вимог новою щодо припинення права приватної власності за ОСОБА_1 на спірне майно. Заяви про уточнення позовних вимог 31.10.2022 р. були скеровані учасникам справі, втому числі і відповідачці ОСОБА_1 .

Обставини для переходу до стадії підготовчого провадження у справі, зазначені відповідачкою не є вагомими, оскільки вони не є результатом обставин, що не залежали від відповідача та її представника, а безпосередньо є результатом неналежного виконання відповідачем та її представником своїх процесуальних обов`язків та нереалізація своїх прав з власної ініціативи.

Судове засідання 08.02.2023 р., про яке вказує у своїй заяві відповідачка, було відкладено у зв`язку з клопотанням про відкладення розгляду справи представника відповідачки, що констатовано і в самій заяві відповідачки абз. 4 стор. 2 Заяви про повернення до стадії підготовчого провадження. Ухвала суду від 30.11.2022 р. з 05.12.2022 р. перебувала у вільному доступі, оскільки 05.12.2022 р. була опублікована в ЄРСР, та надіслана судом усім учасникам справи, в тому числі адвокату Корень О.М.

За відсутності належних, достатніх та допустимих доказів твердження відповідача, що станом на 04.04.2023 р. (тобто за період часу тривалістю більше 4 місяців) судом не дотримано 15-денного терміну, наданого ухвалою суду від 30.11.2022 р. для подання відзиву на уточнену позовну заяву, а тим самим що наявні підстави для повернення до стадії підготовчого провадження є надуманими, необґрунтованими та безпідставними.

Позовна заява прокурора подана 30.08.2021 р., підготовче провадження тривало з 19.09.2021 р. по 15.02.2023 р., тобто більше півтора роки, на заявлення клопотань про виклик свідків, про необхідність проведення експертиз відповідач та її представники мали достатньо часу.

Вказані клопотання є спробою зловживання наданими процесуальними правами та вчинення дій спрямованих на безпідставне затягування справи.

Крім того, в ухвалі про відкриття провадження від 16.09.2021 р. було надано відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

04.11.2021 р. відповідачем ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву. Жодного документу з назвою зустрічна позовна заява чи документу про наміри подання зустрічної позовної заяви надано не було.

Наводить положення ст.44 ЦПК України та вказує, що заявлення відповідачем вимоги про надання терміну для підготовки зустрічної позовної заяви та повернення до стадії підготовчого провадження є ознакою зловживання процесуальними правами та вчинення дій спрямованих на безпідставне затягування розгляд справи, що є неприпустимим.

У судовому засіданні представник позивача Зорянської сільської ради адвокат Цуняк В.Й. просить у задоволенні клопотання відмовити. Також вказав про відсутність підстав для відкладення судового засідання, оскільки у разі повторної неявки учасника справи, суд повинен розглядати справу незалежно від причин такої неявки. Вважає таку поведінку сторони відповідача зловживанням процесуальними правами.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, судом було вжито належних заходів щодо їх повідомлення про дату, час та місце судового засідання.

Суд, вислухавши думку прокурора та представника позивача адвоката Цуняка В.Й., враховуючи строки розгляду справи, повторну неявку відповідачки та її представників адвокатів у судові засідання, суд визнав причини неявки не поважними та можливим розгляд справи за їх відсутності.

Суд, вислухавши думку прокурора та представника позивача адвоката Цуняка В.Й., дослідивши доводи заяви про повернення до стадії підготовчого провадження та встановлення часу достатнього для подання відзиву на заяву про уточнення позовних вимог, не менше 15 календарних днів, встановлення часу достатнього для подання зустрічної позовної заяви, та матеріали справи, доходить наступного.

16.09.2021 р. ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області Гнатущенко Ю.В. відкрито загальне позовне провадження у справі, визначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, копію зазначеної ухвали, позову з додатками відповідачка отримала 06.10.2021 р.

19.10.2021 р. відповідачкою подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

04.11.2021 р. відповідачкою подано відзив;

08.11.2021 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

19.01.2022 р. представником відповідачки подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

11.03.2022 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

27.07.2022 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

05.09.2022 р. ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Корень О.М. про залишення позову без розгляду.

19.09.2022 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

01.11.2022 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

30.11.2023 р. ухвалою суду прийнято заяву позивача про уточнення позовних вимог вх. 16058 від 01.11.2022 р. у цивільній справі № 570/3949/21.

16.12.2022 р. представником відповідачки подано заяву про відкладення підготовчого судового засідання;

27.01.2023 р. ухвалою суду заяву представника відповідачки адвоката Корень О.М. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

08.02.2023 р. представник відповідачки адвокат Корень О.М. подала клопотання про відкладення розгляду справи.

15.02.2023 р. представник відповідачки адвокат Корень О.М. подала клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 15.02.2023 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

06.03.2023 р. представник відповідача адвокат Корень О.М. подала заяву про відкладення судового засідання.

28.03.2023 р. судове засідання було відкладено, оскільки адвокат Корень О.М. вказала, що їй потрібно надати час для подачі заяви про відвід судді.

04.04.2023 р. відповідачка подала заяву про надання можливості ознайомитися з матеріалами справи, надати час для підготовки заяви про відвід судді Гнатущенко Ю.В., не призначати наступне судове засідання до вирішення заяви про відвід судді Гнатущенко Ю.В.

22.05.2023 р. представники відповідачки адвокат Припешнюк С.П. та адвокат Корень О.М. подали клопотання про відкладення судового засідання.

30.05.2023 р. представник відповідачки адвокат Корень О.М. подала клопотання про відкладення судового засідання.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1ст. 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). Згідно з положеннями ч. 3 ст.13ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20).

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

У заяві від 04.04.2023 р. про повернення до стадії підготовчого провадження та встановлення часу достатнього для подання відзиву на заяву про уточнення позовних вимог, не менше 15 календарних днів; встановлення часу достатнього для подання зустрічної позовної заяви, не менше 15 календарних днів відповідачка зазначає, що бажає скористатися своїм правом та надати відзив на уточнену позовну заяву та подати зустрічну позовну заяву.

При цьому відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Разом з тим, згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Однак такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Отже, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини, які потребують процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Доводи відповідачки щодо отримання нею ухвали суду від 30.11.2022 р. лише 08.02.2023 р. спростовуються матеріалами справи, адже вказана ухвала суду була направлена усім учасника справи 05.12.2023 р. (а.с. 230 т.1) та отримана, зокрема представником відповідачки - адвокатом Корень О.М. 27.12.2022 р. (а.с.232 т.1) як засобами поштового зв`язку, так і доставлена на вказану нею електронну пошту.

У судовому засіданні 08.02.2023 р. відповідачці ОСОБА_1 було вручено ухвалу суду від 05.09.2021 р. (а.с.191 т.1).

Відтак, стадія підготовчого провадження не мала для відповідача формального характеру, сторона відповідача, володіючи необхідним для відповідача обсягом прав, не була позбавлена можливості ефективно їх реалізувати в ході розгляду даної справи.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги розумні строки розгляду справи та з метою недопущення не виправданого затягування процесу, суд вважає, що клопотання відповідачки про повернення до стадії підготовчого провадження для встановлення часу достатнього для подання відзиву на заяву про уточнення позовних вимог, не менше 15 календарних днів та встановлення часу достатнього для подання зустрічної позовної заяви, не менше 15 календарних днів є необґрунтованим та невмотивованим, відтак, суд доходить висновку про відмову у задоволення такої заяви.

Слід зауважити, що відповідно до ч.7 ст. 178, ч.1 ст.193 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі; Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Згідно до п.п.6,7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов"язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов"язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також те, що цивільна справа перебуває в провадженні суду із 2019 року, суд вважає за необхідне Заяву ОСОБА_1 вх. 5681 від 04.04.2023 р. про повернення до стадії підготовчого провадження залишити без задоволення.

При цьому, суд зазначає, що відповідачка не позбавлена права на звернення до суду з позовом. Також учасники справи мають право протягом усього часу розгляду справи надавати пояснення суду. Щодо необхідності допитати свідка ОСОБА_2 та призначити судову будівельно-технічну експертизу для повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин, то вказані клопотання подані відповідачкою у порядку ст. 222 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 258-261, 353 ЦПК України, - суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 вх. 5681 від 04.04.2023 р. про повернення до стадії підготовчого провадження залишити без задоволення.

Повне текст ухвали суду складено 05.06.2023 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.