Справа № 643/799/23
Провадження № 2/643/376/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_4 , про вселення

ВСТАНОВИВ

Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (позивач) пред`явила позов до ОСОБА_2 (відповідач), у якому просить усунути перешкоди у здійсненні права користування квартирою АДРЕСА_1 , шляхом вселення позивача та її малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Квартиру.

Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином позивача та відповідача і зареєстрований за місцем проживання в Квартирі. Позивач та її дитина на початку лютого 2022 не змогли відкрити замок на вхідних дверях до Квартири, в якій вони постійно проживали та в якій знаходяться їх особисті речі та меблі, через заміну відповідачем вказаного замку. У зв`язку з наведеним позивачем був викликаний наряд поліції та зафіксований факт заміни замків і перешкоджання позивачу та її дитині у користуванні Квартирою з боку відповідача.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 20.02.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26.04.2023 витребувано з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформацію щодо власника Квартири.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26.05.2023 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, власника Квартири ОСОБА_4 . Закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Стислий виклад позиції учасників справи в ході судового провадження

Відповідач 15.06.2023 надав відзив, згідно якого визнав позовні вимоги в частині вселення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Квартиру. В задоволенні позовних вимог в частині вселення позивача у Квартиру заперечував.

Відзив (пояснення) ОСОБА_4 надійшли до суду 19.06.2023, тобто після ухвалення рішення, у зв`язку з чим суд приходить до висновку щодо відсутності підстав надавати оцінку по суті вказаним поясненням третьої особи.

У судовому засіданні 15.06.2023 позивач позовні вимоги та доводи, викладені в позові, підтримала в повному обсязі. Зазначила, що відповідач перешкоджав їй у проживанні в Квартирі.

Відповідач у судовому засіданні 15.06.2023 висловив позицію, аналогічну зазначеній у відзиві. Заперечував проти вселення у Квартиру позивача, зазначивши, що остання добровільно залишила вказане житло та не була зареєстрована у ньому. Проти вселення у Квартиру дитини не заперечував.

Застосовне законодавство та релевантна судова практика

Згідно ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

У постанові від 23.06.2021 в справі № 214/2699/18 Верховним Судом зазначено наступне: «У справі, що переглядається, позивач не вказала, а суди не встановили правовий режим квартири, право користування якою просить визнати позивач, та її власника. За таких обставин суди не визначили належний суб`єктний склад відповідачів у цій справі».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), в постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 291/1024/18-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не відкриття провадження.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 291/1024/18-ц також вказано, що якщо певна особа залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а позивач заяв чи клопотань про залучення вказаної особи в якості співвідповідача не заявляв, це є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

У постанові Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 320/9049/18 зазначено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. При цьому процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різними.

У постанові Верховного Суду від 24.11.2021 року в справі № 640/16444/19 зазначено, що у разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі за своєю ініціативою і без згоди позивача залучати інших осіб до участі у справі як відповідачів чи співвідповідачів. Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому. За клопотанням позивача у разі неможливості розгляду справи без участі відповідача чи співвідповідачів у зв`язку з характером спірних правовідносин суд залучає його чи їх до участі у справі, що визначено статтею 51 ЦПК України.

Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) (пункт 40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18) (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18) (пункти 37, 54), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) (пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (провадження № 14-626цс18) (пункт 39), від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19) (пункт 75)).

Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Позиція суду

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна № 332623904 від 17.05.2023, одноособовим власником Квартири є ОСОБА_4 .

Ураховуючи наведене, а також вказані вище висновки щодо застосування норм права, викладені в постанові Верховного Суду від 23.06.2021 у справі № 214/2699/18, належним відповідачем у вказаній справі є ОСОБА_4 як власник Квартири. Її процесуальна співучасть у справі в якості співвідповідача є обов`язковою.

Вказана обставина, а саме перебування Квартири у власності ОСОБА_4 , була достовірно відома позивачу, оскільки остання згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 01.06.2023 отримала ухвалу суду від 26.05.2023, в якій було зазначено на перебуванні Квартири у власності ОСОБА_4 .

У судовому засіданні 15.06.2023 суд неодноразово опитував присутніх учасників справи, в тому числі позивача, про наявність заяв та клопотань. Позивачем було зазначено, що заяви та клопотання в неї відсутні.

Таким чином, позивачем не було заявлено клопотання про залучення ОСОБА_4 до участі в справі в якості співвідповідача, хоча її процесуальна співучасть у справі як власника Квартири є обов`язковою.

Виходячи з вказаних вище висновків щодо застосування норм права Верховного Суду, за відсутності відповідного клопотання позивача суд позбавлений права за своєю ініціативою залучати до участі в справі ОСОБА_4 як співвідповідача, при цьому незалучення ОСОБА_4 до участі в справі саме як співвідповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Також з вказаних вище висновків щодо застосування норм права Верховного Суду вбачається, що навіть якщо певна особа залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а позивач заяв чи клопотань про залучення вказаної особи в якості співвідповідача не заявляв, це є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад відповідачів.

Ураховуючи наведене та вказані вище висновки щодо застосування норм права Верховного Суду, суд відмовляє в позові ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_2 , через неналежний суб`єктний склад відповідачів, а саме через незалучення до участі в справі в якості співвідповідача власника Квартири ОСОБА_4 .

Одночасно суд роз`яснює позивачу, що вона не позбавлена права повторно звернутись до суду з позовом, пред`явивши його до належних відповідачів.

Враховуючи підстави, з яких суд відмовляє в задоволенні позову, а також вказану вище практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав надавати оцінку по суті іншим доводам та аргументам позивача та відповідача, висловленим в заявах по суті справи та в судових засіданнях, а також іншим наданим суду доказам.

Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України

ВИРІШИВ

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 ), яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_3 ), третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (, м. Харків, вул. Чернишевського, буд. 55), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_4 ), про вселення відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Крівцов