УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. перебуває справа № 761/30338/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

24 серпня 2023 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами позовного провадження в спрощеному порядку, без повідомлення сторін. Також, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а також клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

08.11.2023 від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив.

21.11.2023 від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про надання строку на примирення.

Ухвалою суду від 22.11.2023 здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Призначено проведення підготовчого засідання.

28.11.2023 від відповідача ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява про встановлення режиму окремого проживання.

Суд, вивчивши матеріали зустрічного позову та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Як вбачається зі змісту зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 просить суд:

1. Прийняти даний зустрічний позов, як такий що подано в установлений ухвалою про відкриття провадження строк, до спільного розгляду із первісним позовом у справі № 761/30338/23, об`єднавши їх в одне провадження.

2. Зустрічний позов задовольнити: встановити для подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (шлюб зареєстровано 29 жовтня 2011р. ВРАЦС Солом`янського РУЮ у м. Києві, про що зроблено відповідний актовий запис № 1913) режим окремого проживання строком на 1 (один) рік з дня набрання законної сили рішенням суду.

В зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову. Зустрічна позовна заява містить лише формальне посилання на те, що спільний розгляд цих позовів є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову.

Проте, заявлені в зустрічному позові вимоги відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом про розірвання шлюбу, що істотно розширює предмет доказування. Вимоги за первісним та зустрічним позовом виникають з різних правовідносин.

При цьому, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Як роз`яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Згідно положень ч.3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Виходячи з предмету первісного та зустрічного позовів, враховуючи що ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені в них вимоги є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, суд прийшов до висновку про відмову у прийнятті зустрічного позову.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача ОСОБА_1 на ту обставину, що повернення цієї зустрічної позовної заяви жодним чином не порушує її право на справедливий суд в розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною Законом N475/97-ВР від 17.07.97), оскільки вона не позбавлена права звернення до суду з відповідним позовом в загальному порядку з додержанням вимог чинного законодавства.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 10, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 до ОСОБА_2 у прийнятті зустрічної позовної заяви про встановлення режиму окремого проживання до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення з цим позовом до суду в загальному порядку.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: