Справа № 495/5833/23
Номер провадження 2/495/3033/2023
23 червня 2023 рокум. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Савицького С.І.,
при секретарі Гасанзаде М.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 36 цивільну справу №495/5833/23 у м. Білгород-Дністровському за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить встановити факт належності житлового будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності на: житловий будинок АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 149,9 кв.м., житловою площею 53,7 кв.м., господарський блок літ. «Б», душ літ. «В», споруди №№1-9.
Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане виконкомом Удобненської сільради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис №2.
Крім позивача, спадкоємцями І черги є діти померлого: ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 .
З метою оформлення спадкових справ, позивач разом з дітьми померлого, вчасно звернулись до державного районного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу, де була заведена спадкова справа №3506405.
Однак нотаріусом у оформленні спадщини було відмовлено у зв`язку з тим, що батьком за життя не було належним чином оформлено право власності на належний йому житловий будинок та рекомендовано звернутися до суду за захистом спадкових прав.
Факт того, що померлому належав вищевказаний будинок підтверджується записом в господарській книзі за 2015-2020 роки №6, особовий рахунок № НОМЕР_3 , відповідно до довідки Маяківської сільської ради №319 від 06.05.2023 року та технічним паспортом на житловий будинок.
Позивач фактично прийняла спадщину після смерті чоловіка, оскільки проживає в вищевказаному будинку, обробляє присадибну ділянку, проводить ремонтні роботи, сплачує комунальні послуги.
Враховуючи викладене з метою захисту своїх прав та законних інтересів, а також враховуючи що наведене у позові можливо вирішити лише у судовому прядку, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.
Рух справи у суді.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.06.2023 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
У судове засідання позивач, не з`явився, але надав заяву про розгляд справи у його відсутність, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
У судове засідання представник відповідачка, не з`явився, але надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає у повному обсязі.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст. 282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 ЦПК України, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст. 283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому ЦПК України.
Фактичні обставини встановлені судом, позиція суду та нормативно-правове обґрунтування.
Згідно ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а одним із способів захисту цивільних прав і інтересів є визнання права п.1 ч.2 ст.16 ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно положень ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане виконкомом Удобненської сільради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис №2.
Крім позивача, спадкоємцями І черги є діти померлого: ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 .
З метою оформлення спадкових справ, позивач разом з дітьми померлого, вчасно звернулись до державного районного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу, де була заведена спадкова справа №3506405.
Однак нотаріусом у оформленні спадщини було відмовлено у зв`язку з тим, що батьком за життя не було належним чином оформлено право власності на належний йому житловий будинок та рекомендовано звернутися до суду за захистом спадкових прав.
Факт того, що померлому належав вищевказаний будинок підтверджується записом в господарській книзі за 2015-2020 роки №6, особовий рахунок № НОМЕР_3 , відповідно до довідки Маяківської сільської ради №319 від 06.05.2023 року та технічним паспортом на житловий будинок.
У п. 20 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, зазначено, що за відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно.
Позивач фактично прийняв спадщину після померлого чоловіка, користується спадковим майном, здійснює всі необхідні платежі.
Спадкоємцем крім позивача є ОСОБА_2 , яка не заперечує проти задоволення возову.
Стаття 328 Цивільного кодексу України передбачає, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Відповідно змісту ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст.131 ЗК України громадяни мають право набувати у власність земельні ділянки на підставі успадкування.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожний громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності отримується в порядку, визначеному законом.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем цілком обґрунтовано заявлені вимоги про визнання за ним права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 149,9 кв.м., житловою площею 53,7 кв.м., господарський блок літ. «Б», душ літ. «В», споруди №№1-9 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_3 оскільки позивач є спадкоємцем за законом першої черги, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 8, 11, 1216, 1218, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 5, 10, 12, 19, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 280-289, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.
Встановити факт належності житлового будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності на: житловий будинок АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 149,9 кв.м., житловою площею 53,7 кв.м., господарський блок літ. «Б», душ літ. «В», споруди №№1-9
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя: С.І. Савицький