Провадження №2/523/1917/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"06" червня 2023 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді- Аліна С.С.

за участю секретаря судового засідання Сервачук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи Суворовська державна нотаріальна контора в м. Одесі про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи Суворовська державна нотаріальна контора в м. Одесі, в якому просила визнати право власності в порядку спадкування після померлої ОСОБА_3 на частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовує свої вимоги тим, що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_3 , про що 22 лютого 2021 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було складено відповідний актовий запис № 2308.

Як вказує позивачка, після смерті її матері, всі документи на квартиру залишились у рідного брата позивачки відповідача ОСОБА_2 .

Позивачці стало відомо про те, що відповідач ОСОБА_2 звернувся з заявою про прийняття спадщини до Суворовської державної нотаріальної контори повідомив.

Також позивачка зазначає про те, що відповідач ОСОБА_2 не повідомив нотаріуса про інших спадкоємців.

В березні 2021 року позивачка звернулася до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

25.08.2021 року позивачка звернулася до Суворовської державної нотаріальної контори в м. Одесі для отримання свідоцтва про право на спадщину, однак була надана усна відповідь про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що не було надано оригіналів документів, що підтверджують право власності на ім`я спадкодавця.

Позивачка зазначає про те, що відповідач ОСОБА_2 умисно чинить перешкоди в отримані свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 .

Дані обставини стали підставою для звернення до суду.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 01.12.2021 року відкрито загальне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання на 17.01.2022 року на 10год. 45хв.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 17.01.2022 року клопотання представника клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Портної У.О. про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Суворовська державна нотаріальна контора в м.Одесі про визнання права власності в порядку спадкування задоволено.

Витребувано з Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витребувати з КП «Бюро технічна інвентаризація» Одеської міської ради інформацію про реєстрацію права власності на квартиру (номер запису 532 в книзі 51к-75) від 23 травня 2007 року, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з наданням засвідчених належним чином копій.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 25.04.2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 06.06.2023 року на 12год.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином. До суду від представника адвоката Портної У.О. надійшла письмова заява, яка міститься в матеріалах справи, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, також просила суд розгляд справи проводити за її відсутності (арк.сп.122).

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання представник третьої особи Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одесі не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином, надала до суду письмову заяву, яка міститься в матеріалах справи, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності (арк.сп.108).

У звязку з викладеним, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача, який був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280-281 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, про те, що позов є обґрунтованим, є доказаним, тому підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, про те, що відповідно до Свідоцтва про право власності серія НОМЕР_1 від 27.03.2007 року, яке видано на підставі довідки житлово-будівельного кооперативу «Ленінський-22» квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 61,7 кв.м, належить ОСОБА_3 на праві приватної власності (арк.сп.93).

Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_2 , зареєстровано в КП «ОМБТІ та РОН», номер витягу 14658868 від 23.05.2007 року, реєстраційний номер: 18964233, номер запису: 532, в книзі 51к-75 (арк.сп.92).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 , яке видано Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №2308 (арк.сп.23).

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , позивачка ОСОБА_4 є донькою ОСОБА_3 , та спадкоємицею першої черги за законом після її смерті (арк.сп. 21).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_4 , ОСОБА_5 змінила дівоче прізвище на ОСОБА_6 (арк.сп.22).

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.

В силу ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 як спадкоємця першої черги, прийняла спадщину, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

15.02.2022 року, на виконання ухвали від 17.01.2022 року, до Суворовського районного суду м. Одеси надійшла копія спадкової справи за №238/2021, яка заведена Суворовською державною нотаріальною конторою у місті Одесі, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (арк.сп.57-60).

Із матеріалів спадкової справи вбачається про те, що позивачка ОСОБА_1 звернулася до Суворовської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відрилася після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК, спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину.

Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.

В силу ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 23.01.2013 року у справі № 6-164цс12, зазначено, що у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до гл. 29 ЦК України. Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно щодо якого є правовстановлюючий документ але відсутня державна реєстрація, спадкоємець може захищати свої права відповідно до ст. 392 ЦК України.

В силу ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, приймаючи до уваги те, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає про те, що вимоги позивача, підлягають задоволенню.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. При таких обставинах, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Таким чином, позовні вимоги Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_7 про відшкодування в порядку регресу витрат, повязаних з регламентною виплатою - підлягають задоволенню.

При таких обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи Суворовська державна нотаріальна контора в м. Одесі про визнання права власності в порядку спадкування за законом підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2, 3, 5ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст.133та ч. ч. 1, 3 ст.137 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до постанови Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 року у справі №922/445/19, встановлено, що розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Судом встановлено про те, що на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачкою суду надано: Договір про надання правової допомоги №30.08/21-ц від 25.08.2021 року, укладеного між адвокатом Портною У.О. та ОСОБА_1 (арк.сп.27-28); Додаток №1 від 25.08.2021 року до Договору про надання правої допомоги №30.08/21 від 25.08.2021 року (арк.сп.29); Обсяг робіт до Договору №30.08/21-ц від 25.08.2021 року (арк.сп.30), Товарний чек №30.08/21-ц на суму 13 435 грн. (арк.сп.31).

Враховуючи вищевикладене, складність справи, тривалість затраченого представником позивачки часу, пропорційність витрат до предмету спору та обсягу фактично наданих послуг і результатів розгляду справи, суд вважає достатнім розміром стягнення з відповідача на користь позивачки ОСОБА_1 витрат, понесених на правничу допомогу у розмірі 13 435 грн.

Відповідно до ст.141 ЦПК України на користь позивача підлягають стягненню з відповідача витрати понесені позивачем за оплату судового збору у розмірі 2783,90 грн

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 4,5,13,76-81,133,141,265, 280-281 ЦПК України, ст.ст. 328, 392, 1217, 1261-1265, 1268, 1269 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи Суворовська державна нотаріальна контора в м. Одесі про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_3 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 2 783 гривень 90 копійок, та судові витрати на правову допомогу у розмірі 13 435 гривень.

Копію заочного рішення направити сторонам по справі.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст складено та підписано 16.06.2023 року.

Суддя: Аліна С.С.