Справа № 754/2820/22
У Х В А Л А

Іменем України

26 червня 2023 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження у справі по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м.Києва знаходиться дана цивільна справа.

До суду надійшли заперечення представника відповідача до заяви про уточнення позовних вимог, в яких він просить закрити провадження у справі, вказуючи на те, що між сторонами була наявна зміна договору позики, відповідач сплачувала позивачу суму боргу, проте момент, в який відповідач зобов`язалась повністю виконати договір, припав на воєнний час, який є форс-мажорною обставиною. Представник відповідача вважає, що враховуючи продовження строку договору, навіть за умови тимчасової несплати боргу, права позивача не є порушеними, невизнаними або оспорюваними і, як наслідок, він не має права звертатись до суду з метою захисту своїх непорушених прав, так як момент виконання грошового зобов`язання ще не настав.

Представники сторін, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, надавши заяви про розгляд справи в їх відсутність. Суд вважає можливим розглянути клопотання у їх відсутність.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали справи та подані докази, вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до позовної заяви та матеріалів справи, предметом спору є стягнення з відповідача боргу за договором позики у формі розписки від 06.07.2021 року.

Також, відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України, суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18 (провадження №61-2018св19), від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19-ц (провадження 61-1807св20) та від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20 (провадження № 61-9658св20).

Наведені представником відповідача у клопотанні обставини не свідчать про відсутність предмету спору, а також відсутні будь-які належні докази щодо його тверджень, викладених у заяві.

Інші доводи представника відповідача, викладені у заяві, не відносяться до переліку підстав для закриття провадження у справі та підлягають оцінці під час судового розгляду та постановлення судового рішення, а тому судом при розгляді даного клопотання не можуть бути враховані.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 154, 251, 255 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження у справі по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою - відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає і заперечення на неї можуть бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: