Житомирський апеляційний суд
Справа №294/1613/21 Головуючий у 1-й інст. Лесько М.О.
Категорія 20 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Трояновської Г.С.,

з участю секретаря

судового засідання Гарбузюк Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 294/1613/21 за позовом ОСОБА_1 до Чуднівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на земельну частку (пай),

за апеляційною скаргою заступника керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській областіна рішення Чуднівського районного суду Житомирської області від 03 липня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Леська М.О. у м. Чуднові,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулась із даним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на земельну частку (пай), орієнтовний розмір якої 3,56 га.

Позов мотивувала тим, що 26.08.1988 вона була прийнята в члени колгоспу «Пам`ять Леніна», с. П`ятка Житомирського району (в минулому Чуднівського району) Житомирської області, де працювала до 25.03.1996, що підтверджується записом в трудовій книжці. На момент передачі землі у колективну власність КСП «Пам`ять Леніна» на підставі акту на право колективної власності на землю серії ЖТ №06-19-000024, виданого в лютому 1996 року П`ятківською сільською радою народних депутатів Чуднівського району Житомирської області із членів колгоспу вона виключеною не була, але помилково її прізвище не було внесене до списку працівників колгоспу, який є додатком до вище вказаного державного акта на право колективної власності на землю, тому сертифікат на земельну частку (пай) на неї не виготовлявся та не видавався. Вважає, що її законне право на земельну частку (пай) було порушено, а невнесення її до списку не позбавляє реалізації права на отримання земельної частки (паю), у зв`язку з чим вона змушена звернутись до суду.

Рішенням Чуднівського районного суду Житомирської області від 03 липня 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, заступник керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській областіподав апеляційну скаргу у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове - про відмову у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Вказує, що у порушення ст. 2 ЦПК України не забезпечено ефективного захисту порушених прав і законних інтересів держави.

Так, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження обставин включення або не включення позивача до відповідних списків осіб, доданих до державного акту на право колективної власності на землю.

До матеріалів справи долучено копію витягу трудової книжки ОСОБА_1 , проте у ньому відсутні відомості про її завірення та відповідності оригіналу.

Крім того, позивач, звернувшись до суду у 2021 році, пропустила встановлений законодавством строк звернення до суду, оскільки про порушення своїх прав як члена КСП дізналася або повинна була дізнатися, коли почалося розпаювання земель колишніх колгоспників. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.04.2022 у справі №376/1220/20.

Відносно обґрунтування порушення рішенням суду першої інстанції інтересів держави, то вказує, що дотримання вимог Конституції України та земельного законодавства, встановленого порядку набуття та реалізації права на землю становить суспільний та державний інтерес. Як вбачається з суб`єктивного складу учасників справи, ГУ Держгеокадастру у Житомирській області не було залучено до її розгляду.

Щодо дотримання прокурором порядку, передбаченого ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», зазначає, що окружна прокуратура листом від 29.09.2023, повідомила ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про встановлені порушення інтересів держави та необхідність вжиття заходів до їх поновлення.

ГУ Держгеокадастру у Житомирській області листом від 04.10.2023 поінформувало окружну прокуратуру про те що намірів звертатись з апеляційною скаргою не мають, у зв`язку із відсутністю фінансування.

Таким чином, прокурор дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки ГУ Держгеокадастру у Житомирській області з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції до суду апеляційної інстанції не звернулось, тому вказану скаргу подає прокуратура.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Представник ГУ Держгеокадастру у Житомирській області направив до суду клопотання про підтримання апеляційної скарги та розгляд справи без їх участі.

Враховуючи, що належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи сторони та інші учасники в судове засідання не з`явились, а тому суд апеляційної інстанції розглянув справу у їх відсутність, що відповідає положенням ч.2 ст.372 ЦПК України.

Приймаючи до уваги, що у судове засідання не з`явились всі особи, які беруть участь у справі, тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що передбачено частиною другою статті 247 ЦПК України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Щодо представництва прокурором інтересів держави.

Звертаючись до суду із апеляційною скаргою в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирської області і у цій справі, прокурор зазначав, що оскаржуваним рішенням порушені інтереси держави щодо права власності на землю та рішення суду суперечить нормам чинного законодавства, а тому ГУ Держгеокадастру у Житомирської області, як контролюючий орган у сфері землекористування, не був залучений до участі у розгляді даної справи. Разом з тим оскаржуване рішення зачіпає інтереси держави.

Посилаючись на те, що порушення інтересів держави у цій справі відбулося внаслідок незаконних дій позивача щодо привласнення земельної ділянки, прокурор звернувся до суду в інтересах держави, що виражаються в інтересах частини Українського народу - членів територіальної громади, яка є власником земельної ділянки.

Також прокурор вказував, що уповноваженим державою органом здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є ГУ Держгеокадастру у Житомирської області, яке проінформувало прокуратуру про те, що намірів звертатися з апеляційною скаргою не має, водночас просило обласну прокуратуру здійснювати представництво інтересів держави шляхом внесення апеляційної скарги.

Із матеріалів справи вбачається, що Чуднівська окружна прокуратура, відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру», листом №55-93-2987вих-23 від 03.10.2023 повідомила ГУ Держгеокадастру у Житомирської області про необхідність вжиття заходів щодо оскарження в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції (а.с.65-67), на що ГУ Держгеокадастру у Житомирської області, листом №10-6-0.61-3551/2-23 від 05.10.2023 повідомило Чуднівську окружну прокуратуру про неможливість вчинення відповідних дій у зв`язку із відсутністю фінансування.

Таким чином, прокурор попередньо, до звернення до суду з апеляційною скаргою, повідомив про це відповідний суб`єкт владних повноважень.

Враховуючи, що прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави, на виконання вимог ч. 4 ст. 56 ЦПК України обґрунтував, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, послався на визначені законом підстави для звернення до суду із апеляційною скаргою, а також зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, беручи до уваги, що Чуднівська міська рада не має наміру вживати заходів щодо захисту порушеного права власності територіальної громади, колегія суддів вважає, що прокурор обґрунтував підстави для представництва інтересів держави у цій справі.

По суті даного спору колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено, що 26.08.1988 ОСОБА_1 була прийнята в члени колгоспу «Пам`ять Леніна», с. П`ятка, Чуднівського району, Житомирської області, звільнена з членів колгоспу за власним бажанням 25.03.1996, що підтверджується записом в трудовій книжці (а.с.9).

На підставі акту на право колективної власності на землю серії ЖТ №06-19-000024, виданого в 03 лютого 1996 року П`ятківською сільською радою народних депутатів Чуднівського району Житомирської області, КСП «Пам`ять Леніна» передано 3865,0 га землі для сільськогосподарського використання (а.с.13-14).

ОСОБА_1 до списку громадян членів колективного сільськогосподарського підприємства, який є додатком до вказаного державного акта на право колективної власності на землю, не внесена (а.с.15-26).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб, а тому визнання відповідачем позовних вимог є підставою для задоволення позову в повному обсязі.

Колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції, мотивуючи наступним.

Частиною другої статті 14 Конституції України визначено, що право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 Указу Президента України № 720/95 від 08 серпня 1995 року «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» паюванню підлягають сільськогосподарські угіддя, передані у колективну власність колективним сільськогосподарським підприємствам, сільськогосподарським кооперативам, сільськогосподарським акціонерним товариствам, у тому числі, створеним на базі радгоспів та інших державних сільськогосподарських підприємств.

Право на земельну частку (пай) згідно пункту 2 цього Порядку паювання земель мають члени сільськогосподарського підприємства, кооперативу, акціонерного товариства, у тому числі, пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акту на право колективної власності на землю.

Згідно із частиною статті 5 ЗК України 1990 року (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) кожний член колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства у разі виходу з нього має право одержати свою частку землі в натурі (на місцевості), яка визначається в порядку, передбаченому частинами 6 і 7 статті 6 цього Кодексу.

За приписами частини першої статті 22 ЗК України 1990 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) право власності на землю виникає після одержання документа, що посвідчує це право.

У частині другій статті 23 ЗК України 1990 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено, що державний акт на право колективної власності на землю видається колективному сільськогосподарському підприємству, сільськогосподарському кооперативу, сільськогосподарському акціонерному товариству із зазначенням розмірів земель, що перебувають у власності підприємства, кооперативу, товариства і у колективній власності громадян. До державного акту додається список цих громадян.

Отже, право особи на земельну частку (пай) виникає за наявності трьох умов: одержання КСП державного акту на право колективної власності на землю, перебування такої особи в членах КСП на час передачі державного акту та включення до списку осіб, доданого до державного акту на право колективної власності на землю.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акту на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акту, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК України, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай).

Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку.

При неможливості надати такій особі земельну частку (пай) з колективної власності через відсутність необхідної для цього землі остання відповідно до п.7 Порядку паювання земель має бути надана із земель запасу, створеного місцевою радою під час передачі землі у колективну власність.

Отже, громадянин, якого помилково (безпідставно) не внесено до списку чи виключено з нього - додатка до державного акту на право колективної власності на землю, має до проведення розпаювання і видачі сертифікатів звернутися до загальних зборів членів КСП з питанням щодо внесення його до списку. Якщо землі вже розпайовані, то за згодою всіх власників сертифікатів має бути проведено перепаювання; у разі ж недосягнення згоди спір розглядається в судовому порядку.

У такому випадку особа має звернутися до суду з позовом про визнання її права на земельну частку (пай) в КСП.

Встановлено, що КСП «Пам`ять Леніна» отримало державний акт на право колективної власності на землю 03 лютого 1996 року, тобто тоді, коли позивач була членом КСП. Матеріали справи не містять доказів, що вона була виключена з членів КСП «Пам`ять Леніна» на час отримання ним земельної ділянки.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що оскільки на час видачі КСП «Пам`ять Леніна» державного акту на право колективної власності на землю ОСОБА_1 не була виключена в установленому законом порядку із членів КСП, тому мала право на внесення до списку осіб на розпаювання землі, однак не була включена до такого списку з невідомих причин.

В абзаці четвертому пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляду цивільних справ» роз`яснено, що позови громадян, пов`язані з паюванням земель (зокрема, про визнання права на земельну частку (пай), її розмір, незаконність відмови у видачі сертифіката, виділення паю в натурі), можуть бути предметом розгляду судів. Відповідачами в таких справах є КСП, сільськогосподарські кооперативи, районна державна адміністрація, яка затверджувала розмір паю, вирішувала питання про видачу сертифіката, а також виконавчий орган чи орган місцевого самоврядування, що має вирішувати питання про виділення земельної частки (паю) в натурі, тощо.

Зверненню до суду з указаним позовом має передувати вирішення питання про невключення позивача до списку громадян - членів КСП, які мають право на земельну частку (пай). Таких вимог позивач у пред`явленому позові не заявляла.

Разом із цим вирішення питання щодо невключення підприємством особи до списку громадян, які мають право на земельну частку (пай), має на меті оскарження дій чи бездіяльності цього підприємства, що вказує на необхідність залучення до участі у справі у такому випадку відповідної юридичної особи або її правонаступника.

Установивши, що ОСОБА_1 звернулася із позовом до Чуднівської міської ради за захистом своїх порушених прав щодо відновлення права на отримання земельної частки (паю) в результаті розпаювання КСП «Пам`ять Леніна», колегія суддів додатково звертає увагу на те, що у спорах, пов`язаних із паюванням земель (зокрема, про визнання права на земельну частку (пай), її розмір, незаконність відмови у видачі сертифіката, виділення паю в натурі), відповідачами є КСП, сільськогосподарські кооперативи, районна державна адміністрація, яка затверджувала розмір паю, вирішувала питання про видачу сертифіката, а також виконавчий орган чи орган місцевого самоврядування, який має вирішувати питання про виділення земельної частки (паю) в натурі, тощо.

Позов заявлений не до всіх осіб, чиїх прав та інтересів стосується предмет спору, зокрема, без залучення до участі у справі співвідповідачами КСП або його правонаступника, районної державної адміністрації, яка затверджувала розмір паю, вирішувала питання про видачу сертифіката, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, як розпорядника землею сільськогосподарського призначення, що перебуває у державній власності.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2019 року у справі № 181/950/17 (провадження № 61-11562св19), від 24 березня 2020 року у справі № 183/5312/16-ц (провадження № 61-16372св19), від 20 жовтня 2021 року у справі № 136/1338/20 (провадження № 61-11902св21).

Отже, встановивши, що даний позов заявлений не до всіх осіб, чиїх прав та інтересів стосується предмет спору, апеляційний суд дійшов висновку про скасування рішення суду першої інстанції та відмову у задоволенні позову.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141 ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

За подання апеляційної скарги прокуратурою був сплачений судовий збір в розмірі 1367,7 грн.

Враховуючи, що апеляційна скарга задоволена повністю, то з ОСОБА_1 на користь Житомирської обласної прокуратури підлягають стягненню вказані судові витрати.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 368, 374, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу заступника керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області задовольнити.

Рішення Чуднівського районного суду Житомирської області від 03 липня 2023 року скасувати і ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Житомирської обласної прокуратури 1367,7 грн судових витрат за розгляд справи судом апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді

Повний текст постанови складений: 20 грудня 2023 року.