Справа №359/1400/23
Провадження №2/359/1147/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2023 р. м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі судового засідання Дьяченку В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Золочівської сільської ради Бориспільського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулась до Бориспільського міськрайонного суду з вищевказаною позовною заявою, у якій просить суд визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно у вигляді земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) по АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, за яким усе своє майно заповіла ОСОБА_1 .

На час смерті ОСОБА_3 була зареєстрована по АДРЕСА_2 .

ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , інші спадкоємці які б проявили зацікавленість до спадщини відсутні.

В установлений строк позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , і на день її смерті не була зареєстрована разом з померлою.

ОСОБА_1 стверджує, що зверталась до приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Меленної Т.К. з приводу прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом було надано письмове роз`яснення, яким відмовлено у відкритті спадкової справи, через пропущений 6 місячний строк для прийняття спадщини.

Причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом стало те, що позивач вважала, що оскільки є заповіт від ОСОБА_3 , то спадщина приймається автоматично.

У зв`язку з чим позивачка просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці.

Ухвалою судді від 13.02.2023 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явились, про дату час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Представник позивача до суду подав заяву про розгляд справи без участі позивача та представника. Позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином. До суду представник Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає.

Згідно з ч.3 ст. 200 ЦПК України. за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .. Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 29.12.2020 року, зареєстрованого Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1458 (а.с. 4).

З довідки № 02-31/28 від 12.01.2023 року виданої Золочівською сільською радою Бориспільського району Київської області Старостинського округу села Вишеньки вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті ОСОБА_3 в цьому будинку була зареєстрована та проживала сама. Більше на день смерті ніхто не був зареєстрований і не проживав (а.с.5).

16.10.2013 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , склала заповіт яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все належне мені майно, з чого воно б не складалося і де б воно не знаходилося, і взагалі, все те, що буде належати мені на день смерті по закону заповідаю ОСОБА_1 .. Заповіт у матеріалах Золочівської сільської ради не змінено та не скасовано станом на 04.11.2021 рік. Дана інформація вбачається з копії заповіту від 16.10.2013 року посвідченого секретарем Вишеньківської сільської ради, Бориспільського району, Київської області Яременко О.І..(а.с.6).

З Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованого 28.03.2014 року вбачається, що ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно належить земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:019:0232, площею 0, 1 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с.7).

13.01.2023 року приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Меленною Т.К. було надано відповідь на звернення ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини, у якій зазначено, що доказів спільного проживання разом з померлою ОСОБА_1 не надала (місце її проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 з 23.01.1997 року і по даний час, інших доказів спільного проживання разом з померлою не було надано), а заяви до нотаріуса про прийняття спадщини протягом 6 місячного строку, встановленого для прийняття спадщини (який вже закінчився) не подавала. Дана інформація відображена у відповіді нотаріуса № 14/02-14 від 13.01.2023 року (а.с.8).

З відповіді приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Меленної Т.К. також вбачається, що неможливо прийняти заяву про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину та завести спадкову справу до майна громадянки ОСОБА_3 , яка до дня смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , та яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.8 зворот).

Тобто спадкова справа після померлої ОСОБА_3 не заводилася.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті, про що зазначено в статті 1233 ЦК України.

Згідно ст.1268ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст.1272ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач дійсно пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Встановлено, що ОСОБА_1 має обґрунтовані сподівання на набуття права власності на спадкове майно. Відмова позивачу у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини призведе до невиправданого втручання у її право на набуття та володіння спадковим майном. Ця обставина свідчитиме про пряме порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Суд вважає, що запобігання такого порушення є додатковою підставою для задоволення позову.

Керуючись ст. 4, 12, 200,258,259,263-265, суд

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю у 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 09 травня 2023 року.

Суддя Чирка С.С.