Справа № 638/2692/23
Провадження № 2/638/2612/23
27.06.2023 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді за участю секретаря судового засідання - Орос О.В., - Шевцової А.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
04 квітня 2023 позивач АТ «Сенс Банк» звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 313794,36 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 10 квітня 2008 року АКБ СР «Укрсоцбанк» та відповідач ОСОБА_1 уклали кредитний договір № 845/1-27/17/10/8-030.
Загальними Зборами Акціонерів 09 березня 2010 року було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство та зміну найменування (назви) Банку на ПАТ «Укрсоцбанк», а з 10 серпня 2018 року ПАТ «Укрсоцбанк» змінило найменування на Акціонерне товариство «Укрсоцбанк».
Згідно рішення №5/2019 АТ «Укрсоцбанк» від 15 жовтня 2019 року було прийнято рішення щодо припинення АТ «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до Акціонерного Товариства «Аьфа-Банк» де в п.п. 1.2. визначено, що правонаступником щодо всього майна, прав та обов?язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з 15 жовтня 2019 року.
12 серпня 2022 року позачерговими загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції. 30 листопада 2022 року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 30 листопада 2010 року на користь Акціонерно-комерційного банку соціального розвитку «Укрсоцбанк» з ОСОБА_1 було стягнуто заборгованість по договору кредиту в розмірі 551886,33 грн.

Рішення суду не виконано.

Посилаючись на передбачену статтею 625 ЦК України відповідальність за порушення грошового зобов`язання, позивач АТ «Сенс Банк» просив стягнути з відповідача нараховані на кредитну заборгованість 3% річних та інфляційні витрати.

В судове засідання представник позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся шляхом направлення судових повісток, які повернулися до суду у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зважаючи на те, що відповідач повідомлявся судом про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача, на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Між АКБ СР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено договір кредиту № 845/1-27/17/10/8-030 від 10 квітня 2008 року, за яким надано кредит в сумі 61020,00 доларів США.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 30 листопада 2010 року на користь АКБ СР «Укрсоцбанк» з ОСОБА_1 було стягнуто заборгованість по договору кредиту в розмірі 551886,33 грн.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 30 листопада 2010 року в справі № 6-2133/10 не виконано.

У справі № 6-2133/10 АТ «Укрсоцбанк» використав передбачене статтею 1050 ЦК України право вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася не сплаченою, а також сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Цими діями кредитор на власний розсуд змінив умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом та, відповідно, втратив право нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену у договорі неустойку. Поряд з цим права та інтереси кредитодавця забезпечуються частиною 2 статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Із правового аналізу положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України слідує, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу.

До правових наслідків порушення грошового зобов`язання, передбачених статтею 625 ЦК України, застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки згідно статті 257 ЦК України.

Внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК України за увесь час прострочення, таке прострочення є триваючим правопорушенням і право на позов про стягнення 3% річних та інфляційних втрат виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, як наслідок, право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передують подачі такого позову.

Зазначене підтверджується висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12; від 4 липня 2018 року в справі №310/11534/13-ц; від 31 жовтня 2018 року у справі №202/4494/16-ц; від 4 червня 2019 року у справі №916/190/18.

Отже, з ухваленням 30 листопада 2010 року у справі № 6-2133/10 рішення про стягнення заборгованості зобов`язання не припинилось (за положеннями статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином); невиконання ОСОБА_1 грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, яке має наслідком відповідальність, передбачену статтею 625 ЦК України у вигляді трьох процентів річних від простроченої суми 49671,75 грн. та інфляційних втрат, нарахованих на суму боргу 264122,61 грн. за час прострочення, який визначається з моменту порушення грошового зобов`язання до його усунення і обмежується останніми трьома роками, які перебували подачі позову.

Розрахунок трьох відсотків річних та інфляційних втрат наданий позивачем до суду не спростований відповідачем.

Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню три відсотки річних та інфляційні витрати в загальній сумі 313794,36 грн.

Пред`явлення виконавчих листів до виконання у справі № 6-2133/10 не має правового значення для вирішення спору про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, оскільки чинне законодавством не пов`язує припинення зобов`язання з наявністю судового рішення чи відкриттям виконавчого провадження з його примусового виконання.

1 грудня 2022 року Національний банк України на виконання вимог абзацу 2 пункту 226 глави 24 розділу ІУ Положення про ліцензування вніс запис до Державного реєстру банків щодо зміни найменування акціонерного товариства «Альфа-Банк» на акціонерне товариство «Сенс Банк». Відповідний запис було внесено на підставі повідомлення про державну реєстрацію змін до Статуту акціонерного товариства «Сенс Банк» у зв`язку зі зміною найменування Банку з акціонерного товариства «Альфа-Банк» на акціонерне товариство «Сенс Банк» та приведення деяких положень Статуту Банку у відповідність до вимог чинного законодавства України. Таким чином, АТ «Сенс Банк» є правонаступником АТ «Альфа-Банк» в результаті зміни назви.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позивачем при зверненні до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в розмірі 4706,92 грн., позовні вимоги задоволені в повному обсязі, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 4706,92 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 12, 19, 81, 133, 141, 264, 265, 274-279 ЦПК України, ст.ст. 258, 526, 549, 610-612, 625, 1050, 1054 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк»(, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) заборгованість в розмірі 313794,36 грн. (триста тринадцять тисяч сімсот дев`яносто чотири гривні тридцять шість копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк»(, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) судовий збір в розмірі 4706,92 грн. (чотири тисячі сімсот шість гривень дев`яносто дві копійки).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Орос