Справа № 640/2741/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" червня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Власової Ю.Ю.

за участю заявника ОСОБА_1

представника заявника адвоката Кравчука Д.В.

секретар судового засідання Афанасьєва К.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції у залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП,

у с т а н о в и в:

1. Процедура.

1.1. ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Харкова з заявою в якій просила суд: поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, переглянути заочне рішення у справі №640/2741/18 та скасувати його.

1.2. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.05.2023 заяву прийнято про провадження та призначено до судового розгляду.

2. Узагальнені позиції учасників судового провадження.

2.1. У судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась, про час і місце розгляду заяви повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення судового розгляду не надала.

2.2. У судовому засіданні ОСОБА_1 заяву підтримала, просила її задовольнити з підстав, наведених в її обґрунтування.

3. Релевантне законодавство.

3.1. За приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі статтею 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1, 2 резолютивної частини Рішення від 25.12.1997 № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 № 11 - рп/2012).

Крім цього, у низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцією якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

3.2. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: (1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; (2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; (3) відповідач не подав відзив; (4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

3.3. Судові виклики і повідомлення унормовані положеннями глави 7 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 3, 5-7 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 99-1, п. 114 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 N 270, рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

3.4. За приписами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

4. Встановлені обставини

4.1. 21.02.2018 ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду завдану внаслідок ДТП у розмірі 6838 грн. 63 коп., моральну шкоду 5000 грн., витрати на правову допомогу 2500 грн., судовий збір..

Позовна заява подана до суду за зареєстрованому у встановленому порядку місцем проживання відповідача, про що свідчить інформація з Реєстру територіальної громади м. Харкова, отриманої судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України.

4.2. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 19.03.2018 відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження.

4.3. 19.03.2018 рекомендоване поштове відправлення (копія ухвали про відкриття провадження у справі від 19.03.2020, копія позовної заяви з додатками, судова повістка) скеровано відповідачу ОСОБА_1 .

4.4. Судом на адресу відповідача ОСОБА_1 скеровано судову повістку про виклик у судове засідання призначеного на 17.09.2018 /а.с. 25/.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення повістка отримана 12.07.2018 ОСОБА_3 , про що свідчить підпис останього.

4.5. Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 28.11.2018 вимоги позову ОСОБА_2 задоволені.

Копія судового рішення направлена відповідачу засобами поштового зв`язку 30.11.2020.

5. Мотиви і висновки суду.

5.1. Як установлено судовим розглядом та посвідчується матеріалами справи, провадження у даній справі відкрито за зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_1 ; копія ухвали про відкриття провадження у справі разом із копією позовної заяви з додатками та судовими повістками про виклик у судове засідання надсилались судом за адресою відповідача одна з яких отримана ОСОБА_3 12.07.2018, що у розумінні положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається днем вручення судової повістки, тобто належним повідомленням про учасника справи про дату, час і місце судового розгляду.

З урахуванням наявності одночасного існування умов, наведених у п.п. 1-4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України та відсутності одночасного існування умов, наведених у ч. 1 ст. 288 ЦПК України, суд зазначає про відсутність правових підстав для задоволення заяви сторони відповідача та скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 28.11.2018 у справі № 640/2741/18.

Інші доводи та заперечення сторони відповідача означених висновків суду не спростовують.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Разом із цим, відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258-261, 287 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП, залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали буде складено у строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Суддя Ю.Ю. Власова