КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Заставенко М.О.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9880/2023
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

26 червня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2023 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись таким рішенням суду, ОСОБА_1 подавдо Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

До апеляційної скарги долучене клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру.

Клопотання мотивоване тим, що він є підприємцем, однак, узагалі не отримував доходів за попередній рік, тому розмір судового збору за подачу апеляційної скарги становить більше, ніж 5% його річного доходу за попередній рік та є обтяжливим для апелянта.

У задоволенні клопотання щодо звільнення від сплати судового збору в повному обсязі слід відмовити, оскільки, наданих апелянтом документів (довідки про доходи від 22 травня 2023 року та декларації платника єдиного податку ФОП за 2022 рік) не достатньо для того, щоб зробити висновки про матеріальне становище апелянта, наявність у нього грошових коштів та іншого майна. При цьому, суд звертає увагу, що предметом спору у даній справі є поділ майна подружжя: квартири, автомобіля та грошових коштів на банківському рахунку.

А тому підстави для звільнення від сплати судового збору в повному обсязі відсутні.

Разом з цим, однією з основних засад судочинства, визначених п. 1,8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах`роз`яснено, що судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

За змістом прецедентної практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема, у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», (GEORGEL STOICESCU, GEORGETA STOICESCU v. ROMANIA), «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

У зв`язку із цим суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи, закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

На підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 надав до апеляційного суду довідку про доходи від 22 травня 2023 року та декларацію платника єдиного податку ФОП за 2022 рік, відповідно до яких ОСОБА_1 не отримував доходів від підприємницької діяльності у 2022 році.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, розмір судового збору за подачу вказаної апеляційної скарги становить 17 025 (11 350 * 150%) грн.

Разом з тим, враховуючи те, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за можливе зменшити заявнику розмір судового збору на 50 %, тобто до 8512,50 грн.

Отже, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір в розмірі 8512 грн 50 коп.

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: UA0026010, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО (код банку отримувача) 899998.

У випадках коли, особа звільняється від судового збору до Київського апеляційного суду, слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги до 8512 грн 50 коп.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2023 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко