УХВАЛА

21 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 369/6681/22

провадження № 61-16892ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Тарасовим Сергієм Олексійовичем, на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення суми авансу за попереднім договором купівлі-продажу квартири,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 через адвоката Тарасова С. О. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 листопада 2023 року.

Заявник не сплатив судовий збір відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 684,00 грн.

Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 536,80 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення рішення у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір». Зазначив, що розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за 2022 рік.

На підтвердження свого скрутного майнового стану заявник надав ухвалу Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність за заявою ОСОБА_1 , постанови приватного виконавця про арешт майна та коштів ОСОБА_1 , витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2022 року до 4 кварталу 2022 року

Клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який, сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Верховний Суд вважає, що надані довідки є недостатніми доказами на підтвердження скрутного майнового стану заявника.

Крім того, посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків його доходу за попередній календарний рік, не надав доказів, що підтверджують його доходи за 2022 рік.

Належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища позивача до матеріалів позовної заяви та безпосередньо до самої заяви, позивачем не надано. Таким чином, наведені позивачем у заяві доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідаєст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн або надати документи, що підтверджують підстави для звільнення/розстрочення/відстрочення сплати судового збору відповідно до закону за подання та розгляд касаційної скарги.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у відстроченні сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Тарасовим Сергієм Олексійовичем, залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 10 січня 2024 року, але який не може перевищувати п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник