ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1342/22
Провадження № 2-п/362/10/23
У Х В А Л А

06.06.2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Жеребко Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до суду про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року було задоволено позов АТ «Державний ощадний банк України» та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» суму кредитної заборгованості у розмірі 16 939 грн. 06 коп. та судові витрати в сумі 2481 грн.

Дане судове рішення Відповідач не отримував, так як відповідно до довідки заступника штабу командира в/ч НОМЕР_1 від 04.05.2022 року, довідки командира в/ч НОМЕР_2 від 07.09.2022 року солдат ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у в/ч НОМЕР_1 від 27.04.2022 року та з 23.05.2022 по теперішній час на військовій службі в в/ч НОМЕР_2 ( АДРЕСА_1 ).

По цій же причині, Відповідач не отримав ні позовну заяву, ні ухвалу суду про відкриття провадження по даній справі.

Конверт з позовною заявою та конверт із рішенням суду принесли ОСОБА_2 з пошти сусіди, які проживають поруч. Таким чином мати Відповідача отримала позовну заяву після 22.08.2022 року. В зв`язку з даними обставинами вона намагалася дізнатися про дані обставини в суді, але її не пропустила охорона і тоді вона звернулася до адвоката і уклала з ним договір про надання правової допомоги в інтересах свого сина ОСОБА_1 .

В установлений законом строк адвокатом була подана до суду заява про перегляд заочного рішення.

Повернувшись на початку березня 2023 року від родичів, які допомагали придбати речі для забезпечення сина, який продовжував служити в ЗСУ, всім необхідним та якісним з засобів захисту, одежі та взуття, ОСОБА_2 дізналася від сина, що в нього заблоковані платіжні картки на які він отримує грошове забезпечення на службі та на ці кошти має можливість отримувати себе та свою дитину, що з мамою виїхала за кордон.

Адвокат пояснила їй, що суд повернув заяву про перегляд заочного рішення суду у зв`язку з тим, що без довіреності від сина, вона не мала повноважень представляти його інтереси та підписувати договір про надання правової допомоги в його інтересах.

Разом з тим, ще 19.08.2022 року, перебуваючи на в/навчанні у м. Кам`янське, Дніпропетровської області, син оформив на її довіреність, але не встиг її передати. Дану довіреність мати Відповідача отримала тільки на початку листопада 2022 року, яку на даний час додає до своєї заяви про перегляд заочного рішення.

Їй дуже сумно, що її син, який з квітня 2022 року і по даний час в ЗС захищає Україну на даний час позбавлений можливості матеріально утримувати себе і свою дитину. Вважає, що при таких обставинах суд мав би розібратися, проявити свою гуманність, тим більше що була оформлена довіреність, яку вона отримала після подачі заяви про перегляд заочного рішення суду і мали надати в судовому засіданні.

16.03.2023 року ОСОБА_2 отримала у Васильківському міськрайонному суді копію ухвали суду від 25.10.2023 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення.

Вважає, що викладені обставини дають їй право суд поновити строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року тим більше, що підставами для перегляду рішення суду є наступне: в зв`язку з неможливістю скористатись своїми процесуальними правами відповідно до ст.43 ЦПК України: Відповідач був позбавлений можливості отримати і ознайомитись з позовною заявою та доданими до неї документами, отримати правову допомогу, підготувати і подати відзив, заявити клопотання і взагалі бути учасником судового процесу по даній справі. Тому проте визнати причину неявки Відповідача в судове засідання поважною.

Що стосується заперечень проти позовних вимог Позивача та докази, якими воно ґрунтується, слід зазначити наступне: в зв`язку з призивом на військову службу і направленням в зону бойових дій Відповідач не зміг своєчасно повідомити Позивача, відповідно до п.1.17. розділу ХХП Договору про настання обставин, що можуть вплинути на виконання зобов`язань за Кредитом впродовж 5 банківських днів з дня настання таких змін (п.п.1.17.2.) і вирішити питання про відстрочку виплати кредиту, що взагалі могло виключити підстави звернення Позивача з даною позовною заявою до суду.

В зв`язку з цим, вважає що заочне рішення суду підлягає перегляду для реалізації права Відповідача, наданого процесуальним законодавством України, яке охороняється Конституцією та положеннями Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка ратифікована Україною в законному порядку, що надає право людині на справедливий судовий розгляд і законний захист прав.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилася про розгляд справи була повідомлена належним чином.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21.04.2023 року явку представника позивача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в судове засідання визнано обв`язкою, проте в судове засідання представник позивача не з`явився (а..с 95-96, 101).

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, заяву, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року позов АТ «Державний ощадний банк України» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» суму кредитної заборгованості у розмірі 16 939 грн. 06 коп. та судові витрати в сумі 2481 грн. (а.с. 56-58).

Як вбачається із відповіді відділу з питань реєстрації місця проживання надано на запит суду від 04.07.2022 року ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.45).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У відповідності до ч.1, 3 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заявником не пропущено строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення, оскільки заяву подану в передбачений законом строк.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Що також слідує з роз`яснень п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»

Перевіряючи доводи сторони відповідача про неповідомлення відповідача про розгляд справи суд враховує, що приписами ч.7 п.2 ст.128 ЦПК України визначено, що судова повістка фізичним особам, які не мають статусу підприємців, надсилається за адресою їх місця проживання (перебування), зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року за № 17-рп/2011, згідно якого у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві), яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене стороні належним чином.

Після відкриття провадження у справі, судом було направлено відповідачу ухвалу та копію позовної заяви разом з доданими документами та повідомлено про розгляд справи (а.с. 47).

Так, з досліджених матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 повідомлявся про відкриття провадження у справі за адресою місця його реєстрації: АДРЕСА_2 , вказані матеріали отримала мати відповідача 04.08.2022 року (а.с.50).

Відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Однак, відповідач в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань до суду не направляв, як і не скористалися своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішив справу за наявними матеріалами справи.

В зв`язку з чим, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача про неповідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, та не направлення матеріалів справи, оскільки вони не відповідають матеріалам справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

На адресу відповідача судом засобами поштового зв`язку було направлено копії відповідного судового рішення. Згідно поштового повідомлення копія заочного рішення, яке отримала мати відповідача, що містить підпис матері про отримання (а..с 60).

Згідно матеріалів справи, відповідач не подав відзив на позов, позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, відповідач, який був повідомлений про час та місце розгляду справи через свою мати відповідно до норм чинного ЦПК України, не з`явився в судове засідання 22.08.2022 р., про причини неявки суд не повідомив, а мав право скористатися електронним судом, засобами телефонного зв`язку, а відтак судом були дотримані всі процесуальні вимоги для заочного розгляду на підставі наданих позивачем доказів.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення не приєднано жодного доказу на підтвердження існування обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Зміст поданої заяви зводиться лише до оцінки застосування судом норм матеріального права, що може бути підставою виключно для апеляційного оскарження судового рішення та вирішення питання саме Банком, а ні судом «щодо не повідомлення відповідачем Банк про призов його на військову службу, щоб вирішити питання про відстрочку виплати кредиту».

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року за № 2 передбачено, що відповідно статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Зважаючи на вказане, суд приходить переконання, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання у даній справі, а те що відповідач не повідомив Банк про призов його на військову службу не може бути підставою для скасування заочного рішення, а є правом Банка щодо вирішення питання про відстрочку виплати кредиту.

Відповідно ч. 1, 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Зважаючи на вказане, суд приходить висновку, що заява представника відповідача Дерев`янко Л.П. про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленим ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення.

Керуючись статтями 247, 260, 261, 284-288, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Поновити строк представнику ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року.

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.08.2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко