Справа № 405/9359/23
Провадження №2-о/405/175/23
У Х В А Л А

22 грудня 2023 року. Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття окремого провадження у справі за заявою ОСОБА_1 ,заінтересована особа: ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Позненко Ю.В.(діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №397 від 16.11.2023 року та ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1068535 від 20.12.2023 року), в інтересах заявника звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з заявоюпро видачу обмежувального припису,якасформована в системі "Електронний суд» 20.12.2023 року, та зареєстрована судом 21.12.2023 року за вх. № 32777,в якій (заяві) проситьвидати обмежувальний припис строком на 6 (шість) місяців стосовно кривдника ОСОБА_2 , щодо заборони останній перебувати в місці проживання та наближатися не менше ніж на 100 метрів до місця фактичного проживання ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , убудь-який час доби; а також заборонити вести листування та телефонні переговори з ОСОБА_1 , контактувати з ним через інші засоби зв`язку особисто та через третіх осіб.

При вивченні заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені Розділом IV ЦПК України.

Порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису регламентовано Главою 13 Цивільного процесуального кодексу України.

При цьому, вимоги до змісту та форми заяви про видачу обмежувального припису визначені статтею 350-4 ЦПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Поряд з цим, з наданих заявником до заяви про видачу обмежувального припису копій термінових заборонних приписів стосовно кривдника, а також свідоцтва про право власності на житло неможливо дослідити (прочитати) їх зміст, оскільки копії зазначених документів виконані неякісно та є нечитабельними.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 350-5 ЦПК України справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до ч. ч. 1, 4 та 8 ст. 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Для правильного використання підсистеми «Електронний суд» розроблена Інструкція користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яка затверджена наказом ДП «ЦСС» №74-ОД від 22.09.2021 року, згідно з п. 2.8 якої, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом ч. 5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

В порушення зазначених процесуальних норм, заявником ОСОБА_1 до заяви про видачу обмежувального припису не надано доказів надіслання заінтересованій особі ОСОБА_2 копії заяви про видачу обмежувального припису з копіями доданих до заяви документами.

З огляду на викладене вище, заявнику ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Позненко Ю.В., у разі відсутності в іншого учасника справи (заінтересованої особи ОСОБА_2 ) електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в неї електронного кабінету, необхідно надати до заяви про видачу обмежувального припису доказ надсилання останній копій поданих до суду документів у паперовій формі листом з описом вкладення.

При цьому, суд звертає увагу на те, що належним доказом направлення заінтересованій особі копії заяви з доданими до неї документами є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Згідно з пунктами 17, 47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 року №211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф.107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, у зв`язку з чим, залишення заяви про видачу обмежувального припису без руху з підстав, передбаченим Законом (зокрема, невідповідність заяви вимогам щодо її змісту і форми тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист.

З огляду на викладене вище та враховуючи, що дана заява подана заявником ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Позненко Ю.В., без додержання вимог ч.1 ст.177, ст. 350-4 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання заявником ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 294, 350-4, частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису,- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення заявнику ухвали.

Запропонувати заявнику в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки заяви про видачу обмежувального припису, а саме: надати суду копії доданих до заяви документів належної якості та читабельні, а також надати докази надсилання заінтересованій особі копії заяви з доданими до неї документами, якими є оригінал розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, виданий відправникові поштового відправлення.

У разі невиконання вказаних вимог заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова