Провадження № 2/205/4658/23
У Х В А Л А

21 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Котенок Тамара Василівна, про встановлення фактів та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

18 грудня 2023 року представник позивача ОСОБА_2 надала до суду вищевказану позовну заяву.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Пунктом 1 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

Однак позивачем у позовній заяві зазначена невірна назва суду: замість «Ленінський районний суд м.Дніпропетровська», вказано «Ленінський районний суд м. Дніпра».

Крім того, пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити також відомі номери офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено її адреси електронної пошти, а якщо вказана інформація відсутня, про це потрібно зазначити.

Також відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, згідно із п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Відтак, позивачу в позовній заяві слід належним чином зазначити ціну позову.

Більш того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 073,60 грн. станом на час подання позову позивачем), а ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Також відповідно до п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; ціна позову про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Отже, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Механізм проведення оцінки нерухомого майна для цілей обчислення, зокрема судового збору, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, так у п. 1 якої зазначено, що оціночною вартістю є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Згідно зі змісту позовної заяви та вимог позивач просить встановити факти, а саме: що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є одна й та сама особа; що він є рідним братом ОСОБА_5 ; що вона є рідною племінницею ОСОБА_5 ; визнати її спадкоємцем за законом після смерті рідної тітки ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та рідної бабусі ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також визнати за нею право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , таким чином позовна заява містить вимоги як немайнового характеру, так і майнового характеру.

Однак у позовній заяві на підтвердження вартості майна позивачем не долучено жодного документу з визначення вартості майна, оскільки ця вартість має бути визначена уповноваженим суб`єктом та підтверджена належними та допустимими доказами.

Таким чином позивачу необхідно визначити ціну позову щодо вимог майнового характеру відповідно до дійсної ринкової вартості предмета спору згідно експертної оцінки вказаного майна, та відповідно долучити звіт про оцінку майна, а також надати оригінал квитанції про сплату судового збору відповідно до дійсної ринкової вартості майна.

З матеріалів справи суддею встановлено, що позивачем долучено до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 610,40 грн.

Отже, позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки з позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що вона містить як чотири вимоги немайнового характеру, за які судовий збір слід сплачувати у розмірі по 1 073,60 грн. за кожну немайнову вимогу, так і вимогу майнового характеру за яку сплачується судовий збір відповідно до дійсної ринкової вартості майна у розмірі 1 відсотка ціни позову станом на час подання позову позивачем.

Враховуючи вищезазначене, позивачем не сплачено в повному обсязі судовий збір при зверненні до суду з позовом та враховуючи характер спору, їй необхідно доплатити судовий збір ще за три позовні вимоги немайнового характеру в розмірі по 1 073,60 грн. за кожну, тобто на загальну суму в розмірі 2 684 грн. (1 073,60 грн.*4)- 1 610,40 грн.), а також за позовну вимогу майнового характеру відповідно до дійсної ринкової вартості майна у розмірі 1 відсотка від ціни позову.

Також у позовній заяві позивачем зазначена третя особа - приватний нотаріус Котенок Тамара Василівна, тоді як відповідно до долучених до матеріалів справи документів Котенок Тамара Василівна є приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу, у зв`язку з чим, позивачу необхідно уточнити сторін у цивільній справі за її позовною заявою.

Таким чином, відповідно до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачу слід додати до виправленої позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості сторін.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Котенок Тамара Василівна, про встановлення фактів та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.