ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Цвик А.К.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

відповідача: ОСОБА_3 ,

представника відповідачів ОСОБА_4 ,

третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , треті особи на боці позивача без самостійних вимог: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним правочинів, -

в с т а н о в и в:

У серпні 2022 року до Фастівського міськрайонного суду надійшла позовна заява, що підписана та подана адвокатом Гірченком О.А. від імені ОСОБА_1 , на обґрунтування якої зазначено, що позивач у грудні 2019 року перенесла інсульт, можливо у неї наявна хвороба альцгеймера. Тому, при підписанні у січні 2021 року заяви про свою відмову від спадщини та від іншого майна, вона не усвідомлювала значення своїх дій та не розуміла їх наслідків. На даний час позивач впевнена, що 5/8 частки будинку АДРЕСА_1 є її власністю, не пам`ятає, як і коли вона відмовилася від спадщини, та не розуміє, чого її вигнали з її будинку.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2022 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 23.11.2022 року витребувано докази у приватного нотаріуса Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишової О.А. та Комунального некомерційного підприємства Фастівської міської ради «ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКИЙ ЦЕНРТ ПЕРВИННОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ».

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11 січня 2023 року у даній справі було зупинено провадження та призначено у справі судово-психіатричну експертизу.

Ухвалою суду від 11 квітня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову.

13.04.2023 року на адресу суду надійшло клопотання завідуючої відділенням амбулаторних судово-психіатричних експертиз КНП КОР «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» Н.А. Глубокової про надання додаткових матеріалів.

19 квітня 2023 року Фастівським міськрайонним судом Київської області було надіслано запит до КНП КОР «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» щодо направлення на адресу суду матеріалів цивільної справи №381/2471/22.

11 травня 2023 року на адресу суду КНП КОР «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» були надіслані матеріали даної цивільної справи, а ухвалою суду від 15 травня 2023 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 09.06.2023 року було визнано явку позивача у судове засідання обов`язковою.

У судове засідання, яке відбулося 21.06.2023 року ОСОБА_1 була доставлена та суду повідомила, що їй не відомий адвокат Гірченко О.А., останнього вона не уповноважувала звертатися до суду з позовом, справа, що розглядається в суді їй не відома. Також вказала, що не знає чому її викликали до суду.

Представником відповідачів було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, так як позовну заяву від імені позивача підписано особою, яка не наділена повноваженнями на ведення справи.

Адвокат Гірченко О.А. та треті особи у судовому засіданні заперечували стосовно залишення позову без розгляду. Адвокат Гірченко О.А. суду пояснив, що до нього за правовою допомогою звернулись треті особи з метою захисту прав ОСОБА_1 , з якими було укладено відповідні договора про надання їм правової допомоги. В подальшому, було підготовлено відповідний договір про надання правової допомоги ОСОБА_1 , який остання підписала, та на підставі якого ним здійснювалось представництво інтересів позивача у даній справі.

Приписами ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як було встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1 , від імені якої позов підписано адвокатом Гірченком О.А., не відомий останній, договір про надання правової допомоги з вказаною особою, як вказала сама позивач, вона не підписувала, про дану справу їй не відомо. Крім того, під час судового засідання у суду виникли об`єктивні сумніви у дієздатності ОСОБА_1 , оскільки, з її слів, остання не розуміла, що відбувається.

З матеріалів справи вбачається, що позивача у встановленому законом порядку недієздатною чи обмеженою дієздатною визнано не було. У той же час, на обґрунтування позовної заяви, що підписана ОСОБА_2 , вказано, що у грудні 2019 року ОСОБА_1 перенесла інсульт, можливо у неї наявна хвороба Альцгеймера. При підписанні у січні 2021 року заяви про свою відмову від спадщини та від іншого майна, вона не усвідомлювала значення своїх дій та не розуміла їх наслідків. На даний час позивач не пам`ятає, як і коли вона відмовилася від спадщини, та не розуміє, що відбувається.

Проте, у серпні 2022 року було подано позовну заяву від імені ОСОБА_1 адвокатом Гірченком О.А., до якого долучено договір про надання правової допомоги.

Варто зазначити, що підстави для обмеження цивільної дієздатності та визнання фізичної особи недієздатною встановлено ЦК України, а порядок визначено ЦПК України. Встановлення дієздатності особи на час вчинення певного правочину здійснюється у порядку, встановленого процесуальним законом.

До часу набрання відповідного судового рішення законної сили особа вважається дієздатною.

У той же час, за умовами ч. 3 ст. 203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Натомість, у судовому засідання сама позивач, яку не визнано у встановленому законом порядку недієздатною чи обмеженою дієздатною (тобто на даний час вважається дієздатною), зазначила, що їй не відомо, що справа від її імені розглядається у суді, вона не уповноважувала ОСОБА_2 на подачу позову та представництва її інтересів.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з тим, що позовну заяву від імені позивача подано особою, яка не наділена повноваженнями на ведення справи у суді.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, рішеннями у справі "Пелевін проти України" від 20.05.2010 та у справі «Наталія Михайленко проти України» від 30.05.2013 у яких суд зауважив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Тому, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму.

За вказаних обставин, згідно норм національного та міжнародного права, залишення даного позову з зазначених підстав не порушить право позивача на доступ до правосуддя для захисту своїх прав та інтересів, оскільки з метою ефективного захисту прав особи слід дотримуватись встановлених процесуальних норм.

Керуючись ст.ст. 13, 44, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , треті особи на боці позивача без самостійних вимог: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним правочинів, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя: Н.А. Осаулова

Повний текст ухвали суду виготовлено 26.06.2023 року.