Справа № 712/6657/21
Провадження № 2/712/109/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді Романенко В.А.

за участю секретаря Мельник А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: виконавчий комітет Черкаської міської ради, ОСОБА_3 , про визнання права власності на частину земельної ділянки та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, що належить особі на праві приватної власності, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: виконавчий комітет Черкаської міської ради, ОСОБА_3 , про визнання права власності на частину земельної ділянки та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, що належить особі на праві приватної власності.

До судового засідання адвокат Топор І.О., який представляє інтереси ОСОБА_2 , скерував до суду клопотання, в якому просить залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Виконкому Черкаської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності на частину земельної ділянки та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, що належить особі на праві приватної власності, стягнення моральної шкоди, посилаючись на те, що позивач неодноразово не з`являвся в судові засідання, подаючи численні клопотання про перенесення судових засідань.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить прийняти заяву від представника ОСОБА_4 за довіреністю НСР 292350 від 17.11.2023 року та не розглядати справу без його присутності 19.12.2023 року. На даний час знаходиться на лікарняному за медичним висновком про непрацездатність: AMSM-K25H-57EH-KNAE. Розгляд справи перенести.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Топор І.О. в судове засідання не з`явився, в клопотанні про залишення позову без розгляду просив судове засідання, яке призначено на 19 грудня 2023 року провести без його участі та участі ОСОБА_2 .

Представник виконавчого комітету Черкаської міської ради в судове засідання не з`явилася, скерувала до суду клопотання, в якому зазначила, що у зв`язку із участю представника Черкаської міської ради Вікторії Птухи у справі № 925/859/20, розгляд якої відбудеться 19.12.2023 в приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, просить розгляд справи № 712/6657/21, призначеної на 19.12.2023 о 14:30 год., проводити без участі представника виконавчого комітету Черкаської міської ради.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи виходить з наступного.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» було введено в Україні воєнний стан, який наразі триває.

Однак, в інформації про особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан висвітленої 04.03.2022 року на офіційному вебсайті Верховного Суду останній роз`яснив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Зокрема, відповідно до рекомендацій Ради суддів України, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом ч. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з правовою позицією Верховного суду в постанові від 21.09.2020 справа № 658/1141/18, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року в справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року в справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року в справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року в справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року в справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року в справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року в справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року в справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року в справі № 522/22303/14-ц.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно з положеннями, визначеними в постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як встановлено вище, позивач неодноразово в судові засідання не з`являвся.

Так, в судове засідання призначене на 26.10.2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду та перенести розгляд справи з попереднім повідомленням так як йому особисто не було повіомлення про розгляд справи. Дану заяву позивач надав до канцелярії суду 25.10.2022 року.

Так, в судове засідання призначене на 10.11.2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду та перенести розгляд справи з попереднім повідомленням, так як в даний час перебуває на лікарняному.

Додав інформаційну довідку з електронної системи охорони здоров"я від 08.11.2022 року, з якої вбачається, що період непрацездатності з 07.11.2022 року по 11.11.2022 рік.

Так, в судове засідання призначене на 01.12..2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду та перенести розгляд справи з попереднім повідомленням так як в даний час перебуває на лікарняному із 30.11.2022 року.

Додав інформаційну довідку з електронної системи охорони здоров"я від 30.11.2022 року, з якої вбачається, що період непрацездатності з 30.11.2022 року по 02.12.2022 рік.

Так, в судове засідання призначене на 14.12.2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду та перенести розгляд справи з попереднім повідомленням так як в даний час перебуває на лікарняному із 13.12.2022 року за медичним висновком про непрацездатність: 4234-6КЕ9-42СК-5ММЕ.

Доказів, які б підтверджували факт перебування позивача ОСОБА_1 на лікарняному, останнім не надано.

В судове засідання призначене на 19.01.2023 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду та перенести розгляд справи на більше тривалий термін за станом здоров`я з попереднім повідомленням так як в даний час перебуває на лікарняному за медичним висновком про непрацездатність: 66Х5-8АСК-РВ47-4РТ6.

Копії медичного висновку про непрацездатність ОСОБА_1 суду не надано.

В судове засідання призначене на 21.02.2023 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить не розглядати справу без його присутності у залі суду 21.02.2023 року о 10:00 год., в даний час перебуває на лікарняному за медичним висновком про непрацездатність: 6СМ6-А7НР-АААС-МТТ7.

Доказів, які б підтверджували факт перебування позивача ОСОБА_1 на лікарняному, останнім не надано.

23.03.2023 року Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси за заявою ОСОБА_1 вищевказану цивільну справі було зупинено до розгляду Верховним судом цивільної справи за № 712/5933/18.

06.11.2023 року Ухвалою суду відновлено провадження по цивільній справі , оскільки відпали підстави, що викликали зупинення. Справу призначено до судового засідання на 30.11.2023 рік.

В судове засідання призначене на 30.11.2023 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить прийняти заяву від представника ОСОБА_4 за довіреністю НСР 292350 від 17.11.2023 року та не розглядати справу без його присутності 30.11.2023 року. На даний час знаходиться на стаціонарному лікуванні. Медичний висновок про непрацездатність: 57Е6-Т95Х-5СХ2-ЕЕ33, розгляд справи перенести.

Разом з тим, до вказаної заяви позивачем не долучено копії медичного висновку про непрацездатність.

В судове засідання призначене на 19.12.2023 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить прийняти заяву від представника ОСОБА_4 за довіреністю НСР 292350 від 17.11.2023 року та не розглядати справу без його присутності 19.12.2023 року. На даний час знаходиться на лікарняному за медичним висновком про непрацездатність: AMSM-K25H-57EH-KNAE. Розгляд справи перенести.

Вважаю за необхідне зазначити, що представником позивача ОСОБА_1 є адвокат Чепурний Валерій Петрович,яктий також в судові засідання не з"являвся. Про розірвання договору позивачем не повідомлялося..

В матеріалах цивільної справи знаходиться довіреність ОСОБА_1 , який уповноважує ОСОБА_4 представляти його інтереси у будь-яких установах, організаціях, підприємствах, незалежно від їх організаційної форми та підпорядковості, органах влади, зокрема в компетентному відділі держгеокадастру, в судах, банках та банківських установах з питань, які будуть стосуватись захисту його законних прав та інтересів.

Однак, представник позивача ОСОБА_4 , не надав до суду ордера на надання правничної правової допомоги, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, оскілька справа слухається в загальному порядку.

Крім того, суд вказує, що зазначена справа перебуває в провадженні суду з червня 2021 року, при тому, як чинне законодавство встановлює строк розгляду цивільної справи протягом розумного строку.

Принцип добросовісності це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Складовими цього принципу в цивільному судочинстві є: заборона зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України); вимога добросовісного виконання процесуальних обов`язків (частина 3 статті 27 ЦПК України (в редакції 2004 року), частинаперша статті 44 ЦПК України);процесуальний естопель або доктрина заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium)заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей)

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавстващодо здійснення визначених ним дій. (постанова ВС від 02 жовтня 2019 року у справі № 750/3021/18 (провадження № 61-371св19).

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи встановлення явної неповаги до суду чи учасників справи. Постанова ВС від 03 березня 2021 року у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448св20).

Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов`язків. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права. (Постанова ВС від 12 жовтня 2021 року у справі № 311/2121/19 (провадження № 61-11958св20).

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.Постанова ВС від 12 жовтня 2022 року у справі № 345/2935/21 (провадження № 61-2472св22)

За вищевикладених обставин суд, вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, суд позбавлений можливості з`ясувати дійсну волю позивача щодо змісту заявлених вимог, оскільки останній зайняв пасивну позицію, щодо розгляду його справи та позивач зловживає процесуальними правами. Суд, також вважає, що позивач порушує такою поведінкою принцип добросовісності, яка полягає у не сумлінній та чесній поведінці при виконанні ОСОБА_1 юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. ст. 43, 44, 158, 223, 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: виконавчий комітет Черкаської міської ради, ОСОБА_3 , про визнання права власності на частину земельної ділянки та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, що належить особі на праві приватної власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право повторно звернутися до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів.

Головуючий: В.А. Романенко