Справа № 674/974/23
Провадження № 2/674/381/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 червня 2023 року м.Дунаївці

Суддя Дунаєвецького районного суду Хмельницької області Сосна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності,

в с т а н о в и в :

Представник позивачки адвокат Кучерявий Д.Й. звернувся до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п.3 ч.3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України.

Як зазначено в положеннях ст.181 ЦК України, до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. При цьому спір з приводу нерухомого майна виникає з приводу, зокрема, про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (ст.ст.364, 367 ЦК України).

З позовної заяви вбачається що між сторонами виник спір з приводу нерухомого майна, який за своїм правовим змістом є майновим.

Окрім того, як зазначено в п.3 ч.3. ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.п.2, 9, 10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

У постанові Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п. 8.12 постанови Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як вбачається із ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом із тим, представником позивачки не зазначено ціну позову. Крім того, до позовної заяви не надано підтвердження саме дійсної вартості нерухомого майна станом на день звернення із даним позовом до суду, а в разі неможливості встановити таку вартість надати підтверджуючі документи.

Згідно пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір ставки судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до суду даної позовної заяви позивачка зобов`язана сплатити судовий збір в сумі 1 відсоток ціни позову. Проте, при подачі позову позивачка сплатила судовий збір в сумі 1073,60 грн.

У зв`язку з відсутністю відомостей про дійсну вартість спірного нерухомого майна (житлового будинку), суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який повинна сплатити (доплатити) позивачка за подання до суду даної позовної заяви.

Для усунення недоліків представнику позивачки (позивачці) слід надати суду докази вартості спірного нерухомого майна та сплати судовий збір у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі, з урахуванням вже сплаченої частини суми судового збору згідно долученої до позову квитанції від 01.06.2023.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи із наведеного, суд дійшов до висновку, що провадження у справі не може бути відкрито, позовну заяву необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст.ст.95, 177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності залишити без руху.

Встановити представнику позивачки (позивачці) десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання копії ухвали.

В разі невиконання вказаних вимог заяву вважати неподаною і повернути представнику позивачки (позивачці).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Сосна