П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2023 року м. Київ

Справа №362/3504/22

Провадження № 22-ц/824/9444/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

сторони: позивач Комунальне підприємство «Васильківтепломережа»,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Васильківтепломережа» на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року у справі за позовом Комунального підприємства «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року Комунальне підприємство «Васильківтепломережа» (далі -

КП «Васильківтепломережа») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2022 року позовну заяву КП «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала суду мотивована тим, що у порушення вимог пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта відповідача.

20 вересня 2022 року на виконання вимог ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2022 року КП «Васильківтепломережа» надано заяву про усунення недоліків, у якій позивач повідомив суд про те, що йому не відомий реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер і серія паспорта відповідача.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11 січня

2023 року позовну заяву КП «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала суду мотивована тим, що позивачу необхідно визначити, чи є ОСОБА_1 належним відповідачем у справі, оскільки доказів проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , за якою обліковується спірна заборгованість, суду не надано.

23 січня 2023 року на виконання вимог ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11 січня 2023 року КП «Васильківтепломережа» надано заяву про усунення недоліків, у якій позивач повідомив суд про те, що договору про надання послуг з опалення з відповідачем не укладено у зв?язку з тим, що відповідач не зверталася до позивача з відповідною заявою та документами.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня

2023 року позовну заяву КП «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії визнано неподаною та повернено позивачу.

Ухвала суду мотивована тим, що вимоги ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11 січня 2023 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано, а саме не доведено, що ОСОБА_1 є власником або користувачем даного приміщення, тому станом на 24 січня 2023 року вирішити питання про відкриття провадження у справі не є можливим.

27 квітня 2023 рокуКП «Васильківтепломережа» подало до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що доведеність позовних вимог перевіряється на стадії судового розгляду, а не на стадії прийняття позовної заяви.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 01 травня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 травня 2023 року клопотання КП «Васильківтепломережа» про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року задоволено та поновлено його.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою КП «Васильківтепломережа» на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року у справі за позовом КП «Васильківтепломережа» до

ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії.

Витребувано з Васильківського міськрайонного суду Київської області матеріали справи № 362/3504/22 за позовом КП «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії.

19 травня 2023 року матеріали справи № 362/3504/22 за позовом КП «Васильківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергіїнадійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 травня 2023 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга стаття 369 ЦПК України).

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню

з огляду на таке.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву КП «Васильківтепломережа», місцевий суд виходив із того, що позивачем не виконано вимоги ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11 січня 2023 року про залишення позовної заяви без руху, а саме не доведено (не надано доказів), що відповідачка - ОСОБА_1

є власником або користувачем житлового приміщення за яким нараховано борг за житлово-комунальні послуги.

Київський апеляційний суд не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала місцевого суду не відповідає.

Колегія суддів приймає аргументи наведені в апеляційній скарзі з огляду на таке.

Відповідно до частини другої, пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

За правилами частин першої-третьої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Таким чином, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження(див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі

№ 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Вказаний висновок є сталим у практиці Верховного Суду.

Разом з тим, у пункті 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від

12 червня 2009 року № 9 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України. У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред`явлено позов, і позивач не погоджується на її заміну, суд залучає до участі в справі іншу особу як співвідповідача

з власної ініціативи. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Залишаючи без руху позовну заяву, а в подальшому визнаючи неподаною та повертаючи її, з тих підстав, що позов пред?явлено до неналежного відповідача місцевий суд не звернув уваги на те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не

є підставою для залишення заяви без руху, а тому зробив неправильний висновок про повернення позовної заяви у зв?язку з не зазначенням у позовній заяві належного відповідача.

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

За таких обставин ухвала місцевого суду про повернення позовної заяви підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За правилами пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі,

і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Зважаючи на те, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 376, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Васильківтепломережа» задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня

2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна