Ухвала

26 червня 2023 року

м. Київ

справа № 303/4749/14-ц

провадження № 61-6572ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2014 року акціонерне товариство комерційного банку «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося з позовом до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 30 листопада 2015 позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «ПриватБанк» суму заборгованості за кредитним договором № MKZ0GK00000179 від 22 червня 2005 року у розмірі 19 443,14 доларів США, що за курсом 11,83 грн відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 02 липня

2014 року, складає 230 078,49 грн шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 22 червня 2005 року, укладеним між банком та ОСОБА_2 .

Звернуто стягнення на житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 84,50 кв. м, житловою площею 33,30 кв. м, що належить на праві власності боржнику-іпотекодавцю - ОСОБА_2 шляхом продажу вказаного предмету іпотеки АТ КБ «ПриватБанк» від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстрацією правочину купівлі-продажу предмету іпотеки у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення АТ КБ «ПриватБанк» всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмету іпотеки з початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом.

Виселено ОСОБА_2 з житлового будинку АДРЕСА_1 без надання іншого житла.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 30 листопада 2015 року у справі № 303/4749/14-ц за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

06 березня 2023 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу до Верховного Суду (надійшла 04 травня 2023 року) на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу для продовження розгляду до апеляційного суду.

Ухвалою Верховного Суду від 24 травня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

На виконання вимог вищевказаної ухвали Верховного Суду усунуто недоліки касаційної скарги.

Відповідно до вимог абзацу 6 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до абзацу 4 пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Касаційна скарга обґрунтовується неправильним застосуванням судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушенням норм процесуального права (абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк

на касаційне оскарження та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 6 частини другої статті 389 ЦПК України.

Наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року.

Витребувати з Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області вищезазначену цивільну справу (№ 303/4749/14-ц).

Надіслати іншому учаснику справи копію касаційної скарги та доданих

до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України,

протягом чотирнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншому учаснику справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Р. А. Лідовець

Д. Д. Луспеник