Провадження № 2/201/3566/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Демидова С.О., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» Філія Дніпропетровське обласне управління України про визнання дій протиправними, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 20 вересня 2023 року надійшла зазначена позовна заява, в якій позивач просить визнати протиправними дії Акціонерного товариства «Ощадний банк України» Філії Дніпропетровського обласного управління за фактом незаконного списання коштів з пенсійного рахунку, зобов`язати відповідача зарахувати на рахунок позивача 7000 грн., із власних коштів, а також сплатити пеню в розмірі 0,1 відсотка суми списаної за кожний день, починаючи від дня списання до дня повернення відповідної суми, та просив стягнути витрати на судовий збір.

В обґрунтування доводів позову позивач посилався на те, що позивач є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України», в період з 05 жовтня 2021 року по 07 жовтня 2021 року позивач чекав смс повідомлення про зарахування пенсійних коштів на його рахунок.

Оскільки повідомлення не надходило, позивач 07 жовтня 2021 року пішов до відділення банку, для з`ясування обставин. У відділенні позивачу повідомили, що пенсійні кошти в сумі 6078, 53 грн. були зараховані на картковий рахунок позивача, отримання смс повідомлень щодо надходження коштів було вимкнуто.

Згідно виписки банку 05 жовтня 2021 року в 17:21 годині, протягом однієї хвилини після нарахування пенсійних коштів на рахунок позивача, було здійснено списання коштів через мобільний додаток банку «Ощад 24/7».

23 жовтня 2021 року позивач звернувся з письмовою заявою на адресу Управління протидії кіберзлочинам в Дніпропетровській області ДКП НП України. Талон-повідомлення єдиного обліку №4796 про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення.

Позивач зазначив, що саме керівництво АТ «Державний ощадний банк України» відповідно до своїх службових обов`язків повинно виявити хто із працівників банку причетний до списання пенсійних коштів. (а.с.1-3).

Не погодившись із позовними вимогами від представника відповідача 28 листопада 2023 року на адресу суду надійшов відзив, в якому зазначено, що 11 червня 2013 року між АТ «Ощадбанк» в особі ТВБВ № 10003/0645 філії-Дніпропетровське обласне управління АТ «Ощадбанк» та Позивачем було укладено договір № 1330 939574-PR «Про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки» та відкрито картковий рахунок номер НОМЕР_1 у Тарифному пакеті «Песійний».

10 березня 2021 року позивачу було видано банківську платіжну картку № НОМЕР_2 , що підтверджується розпискою ОСОБА_1 про отримання платіжної картки.

З використанням платіжної картки № НОМЕР_2 за картковим рахунком НОМЕР_1 відбулася банківська операція, що оспорюється позивачем.

Відповідно до розписки від 10 березня 2021 року Позивач отримав платіжну картку № НОМЕР_2 та підтвердив ознайомлення з правилами користування платіжною карткою, тарифами банку, Договором комплексного банківського обслуговування та зобов`язався їх виконувати.

Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта, номер позивача, який є контактним, також зазначений в позовній заяві НОМЕР_3 .

З даних програмного забезпечения АТ «Ощадбанк» встановлено, що 10 вересня 2021 в період часу з 11.09 по 11.13 год. з використанням фінансового номера Позивача НОМЕР_3 , на який надходили ОТР-повідомлення, його картка № НОМЕР_2 була успішно перереєстрована в системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» та об 11.16 год. здійснено вхід до СДО «Ощад 24/7».

Для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» необхідно ввести номер картки, термін її дії та СVV-код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта, є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. В подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль.

Також, 10 вересня 2021 року об 11.13 був активований сервіс «finger print» відбиток пальця після активації на телефоні (планшеті або іншому пристрої) та в системі «Ощад 24/7» сервісу відбиток пальця на пристрої М2004119С, про що на номер телефону Позивача було надіслано ОТР-повідомлення (паролі для автентифікації), з якого в подальшому здійснювалася спірна операція.

Дозвіл на виконання операції в системі «Ощад 24/7» здійснювався за допомогою відбитка пальця, що сканувався та перевірявся за допомогою операційної системи телефону (планшету або іншого пристрою), з якого виконувалися операції у мобільному банкінгу.

Вихід з системи на зазначеному пристрої відбувся 25 жовтня 2021 року о 10:47:59 після здійснення операцій з переказу коштів та видалення облікового запису.

Як вбачається з даних програмного забезпечення Банку, в період сеансу роботи в системі «Ощад 24/7», на зазначеному пристрої М2004119С, 04 жовтня 2021 року об 00:36:00 було відключено смс-сервіс по картці Позивача та 05 жовтня 2021 року о 17:21:41 з рахунку позивача в системі «Ощад 24/7» було здійснено переказ в сумі 7000 грн. на картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ).

Вхід до системи дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7», операції з переказу коштів здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, CVV-коду, терміну дії картки та коду доступу, який направлявся на фінансовий телефон Позивача НОМЕР_3 і був відомий виключно йому, що підтверджується наявними матеріалами справи.

Представник відповідача зазначив, що не є належним відповідачем та просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

05 грудня 2023 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що він ніколи не користувався електронним додатком «Ощад 24/7» та не має технічної можливості зі свого технічного засобу (телефону) використовувати біометричну верифікацію. Просив задовольнити позовні вимоги.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 20 вересня 2023 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (а.с.16).

Ухвалою судді від 21 вересня 2023 року позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків. (а.с.18-19).

17 жовтня 2023 року позивачем надано заяву, якою усунуто недоліки встановлені ухвалою. (а.с.21).

Ухвалою судді від 19 жовтня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» Філія Дніпропетровське обласне управління України про визнання дій протиправними.

Разом із відзивом на позовну заяву представником відповідача було подано клопотання про витребування доказів та клопотання про перехід справи з викликом сторін.

Ухвалами суду від 04 грудня 2023 року представнику відповідача було відмовлено в задоволенні вищевказаних клопотань.

У відповідності до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.

Фактичні обставини, встановлені судом

10 березня 2021 року позивачу було видано банківську платіжну картку № НОМЕР_2 , що підтверджується розпискою ОСОБА_1 про отримання платіжної картки.

З використанням платіжної картки № НОМЕР_2 за картковим рахунком НОМЕР_1 відбулася банківська операція, що оспорюється позивачем.

Відповідно до розписки від 10 березня 2021 року Позивач отримав платіжну картку № НОМЕР_2 та підтвердив ознайомлення з правилами користування платіжною карткою, тарифами банку, Договором комплексного банківського обслуговування та зобов`язався їх виконувати.

Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер позивача, який як контактний також зазначений в позовній заяві НОМЕР_3 .

З даних програмного забезпечения АТ «Ощадбанк» встановлено, що 10 вересня 2021 року в період часу з 11.09 по 11.13 год. з використанням фінансового номера Позивача НОМЕР_3 , на який надходили ОТР-повідомлення, його картка № НОМЕР_2 була успішно перереєстрована в системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» та об 11.16 год. здійснено вхід до СДО «Ощад 24/7».

Для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» необхідно ввести номер картки, термін її дії та СVV-код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта, є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. В подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль.

Також, 10 вересня 2021 року об 11.13 був активований сервіс «finger print» відбиток пальця після активації на телефоні (планшеті або іншому пристрої) та в системі «Ощад 24/7» сервісу відбиток пальця на пристрої М2004119С, про що на номер телефону Позивача було надіслано ОТР-повідомлення (паролі для автентифікації), з якого в подальшому здійснювалася спірна операція.

Вихід з системи на зазначеному пристрої відбувся 25 жовтня 2021 року о 10:47:59 після здійснення операцій з переказу коштів та видалення облікового запису.

Як вбачається з даних програмного забезпечення Банку, в період сеансу роботи в системі «Ощад 24/7», на зазначеному пристрої М2004119С, 04 жовтня 2021 року об 00:36:00 було відключено смс-сервіс по картці Позивача та 05 жовтня 2021 року о 17:21:41 з рахунку позивача в системі «Ощад 24/7» було здійснено переказ в сумі 7000 грн. на картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ).

Позивач після списання коштів 21 жовтня 2021 року звертався до начальника філії Дніпропетровського обласного Управління АТ «Ощадбанк» з заявою, в якій просив повернути йому пенсійні кошти у розмірі 6078, 00 грн. (а.с.4-5).

23 жовтня 2021 року позивач звернувся з письмовою заявою на адресу Управління протидії кіберзлочинам в Дніпропетровській області ДКП НП України. Талон-повідомлення єдиного обліку №4796 про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення. (а.с.8).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного позивачем, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як передбачено ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

При цьому банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку (ч. 3 ст. 1066 ЦК України).

Права, обов`язки та відповідальність Сторін при дистанційному обслуговуванні Клієнта обумовлені в Договорі (Розділ XVII).

Згідно п. 17.5.2 Договору, Банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати Електронні розрахункові документи Клієнта, підтверджені Одноразовим цифровим паролем/Біометрією, в т.ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID (та подібні)/Face ID (та подібні), оформлені та надані Клієнтом відповідно до Договору та/або Законодавства.

Пунктом 17.1.5 Правил, сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта.

Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України.

До даних правовідносин підлягають застосуванню Закон України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", який визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами та Постанова Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», якою затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання.

Так, за правилами п. 14.12. ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Відповідно до п. 2 Розділу VI Положення Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явления користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНУ або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (п. 9 Розділу VI Положення).

Як зазначалось вище, для реєстрації (перереєстрації), вхід в систему «Ощад 24/7» на іншому пристрої необхідно ввести номер картки, термін її дії та С?С2-код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта, є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2019 року по справі №363/3498/16-ц.

У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що:

«відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, касаційний суд дійшов помилкового висновку про вину ОСОБА_1 як підставу цивільно-правової відповідальності. Висновки судів про те, що операції щодо зняття з платіжної картки ОСОБА_1 спірної суми супроводжувались правильним вводом ПІН-коду вказаної картки, а умовами договору від 5 лютого 2010 року передбачено обов`язок позивача щодо нерозголошення даного ПІН-коду, що виключає можливість задоволення позову про стягнення з банку на користь позивача спірної суми, є помилковими, оскільки такі висновки судів не свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції».

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що:

«користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.

Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Зважаючи не вказану правову позицію, представником відповідача надано інформацію яка підтверджує, що невідома особа зареєструвалась в системі «Ощад 24/7» ще 04 жовтня 2021 року, тобто за день до надходження щомісячної виплати пенсійних коштів, про таку реєстрацію на фінансовий номер позивача надійшло смс, що підтверджується матеріалами справи, та лише після проходження реєстрації та внесення всіх особистих даних, які мають бути відомі лише позивачу, було здійснено відключення інформування щодо операцій по картковому рахунку, шляхом відправлення смс повідомлень.

Крім того в матеріалах справи міститься витяг, відповідно до якого активізація сервісу «finger print» відбиток пальця на телефоні (планшеті або іншому пристрої) та в системі «Ощад 24/7» відбулась ще в вересні 2021 року, а також було знято стандартне обмеження на перекази (2000 грн.) по картці позивача.

Таким чином, у невідомих осіб був доступ до електронної системи банкінгу позивача, ще задовго до списання коштів, що наводить суд на сумніви щодо нерозголошення особистої інформації щодо свого рахунку стороннім особам, дане спростовує що користувач своїми діями чи бездіяльністю не сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Також, суд звертає увагу на той факт, що позивач в зверненні до начальника філії Дніпропетровського обласного Управління АТ «Ощадбанк» з заявою, в якій просив повернути йому пенсійні кошти, розмір коштів становить 6078,00 грн., проте безпосередньо в позовній заяві сума коштів, які підлягають поверненню збільшилась до 7000, 00 грн.

Позивач не надає оцінки коштам, які було нараховано після перерахування щомісячної пенсійної виплати у розмірі 6078,00 грн., не вказує на їх походження та природу, та станом на 21 жовтня 2021 року, не просив їх повернути, що також викликає сумнів щодо обґрунтованості розміру позовних вимог.

Не зважаючи на те, що позивач дізнався про незаконне списання коштів з його рахунку 07 жовтня 2021 року, заяву про повернення таких коштів та надання інформації, позивачем було подано лише 21 жовтня 2021 року. Даний факт підтверджує зволікання позивача щодо отримання всієї необхідної інформації від банку та щодо безпосереднього інформування співробітників банку щодо шахрайських дій.

Дане також підтверджується відсутністю в матеріалах справи доказів щодо подальшого розгляду заяви позивача, яка була подана в Управління протидії кіберзлочинам в Дніпропетровській області за №4796 від 23 жовтня 2021 року.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зі змісту наведених правових норм вбачається покладення процесуального обов`язку на кожну із сторін довести належними доказами наявність або відсутність тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про не обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 про визнання дій протиправними.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» Філія Дніпропетровське обласне управління України про визнання дій протиправними - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.О. Демидова