Провадження №: 2/755/7578/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з даною позовною заявою.

Справа передана у провадження судді Слободянюк А.В., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 листопада 2023 року дану позовну заяву було залишено без руху.

На виконання вимог вищенаведеної ухвали суду, надійшла заява представника позивача про усунення недоліків позовної заяви та клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Так, дослідивши вказану заяву на усунення недоліків та клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя дійшов висновку про відмову у його задоволенні, на підставі наступного.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне вказаний позов повторно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Статті 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів зазначеної позовної заяви, що також є однією із підстав залишення позову без руху, позивач не сплатив судовий збір за її подання, з посиланням на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», вказуючи на те, що він має статус Героя України, а тому на підставі наведених положень закону звільняється від сплати судового збору.

На виконання ухвали без руху, позивачем подано заяву про звільнення від сплати судового збору. Заяву обгрунтовано тим, що позивач має статус Героя України, доказ чого додано до матеріалів позову. Вказану норму протлумачив Верховний Суд в значній кількості постанов і зробив висновок, що для звільнення від сплати судового збору за п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не є важливою конкретизація прав для захисту яких особа звернулася до суду, щоб особу звільнили від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У відповідності до вимог п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року по справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус Герой України, для правильного застосування норм п. 13 ч. 1ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб.

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року зроблено правовий висновок, згідно якого учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав.

Оскільки спір у цій справі винник не з питання щодо соціального захисту позивача, як Героя України, то, у даному випадку, до нього не може бути застосований п. 13 ч. 1ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», та, відповідно позивача не може бути звільнено від сплати судового збору.

Також, в даному випадку позивачем заявлено вимогу, у яких ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

На обгрунтування вартості спадкового майна позивачем надано довідку про оціночну вартість об"єкта нерухомості станом на 06 жовтня 2022 року, натомість до суду з даним позовом ОСОБА_1 звернувся в листопаді 2023 року.

Разом з тим, відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений обов`язковим.

В той же час, як встановлено ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто розмір судового збору у даній категорії справ, встановлюється безпосередньо від ціни позову, яку позивач має визначити від частки вартості майна, право власності на яке він просить визнати, в порядку спадкування за законом.

Однак, як встановлено судом з наданих матеріалів позову, в порушення вищенаведених вимог закону, позивачем не надано актуальну грошову оцінку оспорюваного нерухомого майна, станом на момент подачі даної позовної заяви - листопад 2023 року, що позбавляє можливості суд встановити точну суму судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви, адже така сума встановлюється в розрахунку одного відсотка від ціни позову.

Таким чином, враховуючи наведені норми закону, позивачу у своїй заяві необхідно зазначити ціну позову, яка залежить від актуальної оцінки, вартості 1/4 частки оспорюваної квартири на момент подання даного позову та сплатити судовий збір у порядку та розмірі, встановленому законом, з урахуванням актуальної ціни позову.

Крім того, варто зауважити, що суд позбавлений можливості вказати, який саме розмір судового збору підлягає до сплати позивачем за подання даної позовної заяви, адже така сума залежить від ціни позову, яка розраховується від вартості частини майна, щодо якого заявлений спір та яка не визначена позивачем у даній заяві.

Отже, зазначений судовий збір необхідно сплатити (доплатити) за наступними реквізитами Дніпровського районного суду м. Києва:

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Дніпров.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026005

Код класифікації доходів бюджету 22030101

У відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання представника позивача адвоката Коротя Романа Олександровича про звільнення позивача від сплати судового збору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити, що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк