Справа № 278/1790/22
12 червня 2023 року м. Житомир
Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Мороз К. Г., розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою адвоката Устенка Іллі Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , Відділу джержавної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), Виконавчого комітету Житомирської міської ради про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини, -
Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, зазначивши, що з 07.12.2019 року він перебував з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, який за рішенням суду було визнано недійсним.
У період перебування їх у шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 народила доньку, ім`я якої Житомирським міськрайонним відділом ДРАЦС було зареєстровано як ОСОБА_4 .
Однак, 07.12.2019 року з шлюбної церемонії відповідач пішла і з`явилася пізно ввечері у супроводі незнайомого чоловіка, перебуваючи у стані сп`яніння, забрала свої речі і більше не поверталась.
Зазначає, що на момент реєстрації позивача батьком ОСОБА_4 , останній не знав, що являється її батьком, оскільки певні стосунки у позивача з відповідачем були ще до весілля, відтак просить суд виключити відомості про нього як про батька з актового запису про народження дочки відповідача.
У засідання належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи учасники справи або їхні представники не з`явились, у зв`язку з чим розгляд здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Представник позивача подав клопотання про розгляд справи за відсутності сторони позивача; позовні вимоги підтримав у повному обсязі; проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 109).
Відповідачем також у процесі розгляду справи подано заяву (а.с. 83), у якій розгляд справи просить проводити без її участі; позовні вимоги не визнала; заперечувала також проти проведення експертизи.
Представником відділу ДРАЦС подано заяву подано заяву про проведення розгляду справи без її участі (а.с. 79). Додатково виклала інформацію стосовно правил внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Звернула увагу на те, що назва відділу на даний час - відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).
Представником органу опіки та піклування Житомирської міської ради подано заяву про розгляд справи без його участі; при ухваленні рішення поклався на розсуд суду (а.с. 106).
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін і ухвалити заочне рішення.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Як передбачено ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 та 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини.
У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини.
Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини.
До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.
Згідно з п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід враховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а у разі її смерті не допускається.
Як встановлено судом, сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 07.12.2019 року (актовий запис 467) (а.с. 11), під час якого ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_4 (а.с. 12).
Зі свідоцтва про народження ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 , виданого Житомирським міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 2044, вбачається, що батьком дитини записано позивача (а.с. 12).
Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2021 року (а.с. 13-15) шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 07.12.2019 року (актовий запис № 467) визнано недійсним.

У позовній заяві позивач зазначає, що рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 13.06.2022 року ОСОБА_2 позбавлено батьківських прав щодо малолітньої дитини ОСОБА_4 .

Відповідачем ОСОБА_2 зазначений факт не оспорено.

Відповідно до листа Служби (управління) у справах дітей Житомирської міської ради (а.с. 107) малолітня ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знята з первинного обліку дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, у зв`язку з її усиновленням та вибула на постійне місце проживання в сім`ю усиновлювача у травні 2023 року.

Під час звернення позивача до суду з вказаним позовом ухвалою суду від 04.01.2023 року у справі призначено судову генетичну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання - чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому сторонам було роз`яснено положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

При ухваленні рішення суд констатує, що позивач доклав можливих зусиль для доведення відсутності кровного споріднення між ним та ОСОБА_4 , батьком якої він записаний згідно актового запису № 2044 від 04.09.2020 року, з`явився на виклик експерта для відібрання зразків крові для проведення судової генетичної ідентифікації, однак відповідач двічі ухилилась від проходження експертизи, яка могла б із значним ступенем вірогідності підтвердити чи спростувати наявність кровного споріднення між позивачем та ОСОБА_4 , що вбачається із листів експертної установи (а.с. 96-98).

Крім того, судом неодноразово в порядку вимог п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, спрямовувались на адресу відповідача виклики до єкспертної установи та остання повідомлялась у телефонному режимі про необхідність з`явитись до вказаної установи (а.с. 92-93, 104-105, 97). Однак, будучи достовірно обізнаною про проведення експертизи, відповідач не забезпечила свою явку та дитини до єкспертної установи.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про ухвалення рішення на підставі ст. 109 ЦПК України, відповідно до вимог якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Враховуючи зазначене, суд вважає за доцільне застосувати ч. 1 ст. 109 ЦПК України, а саме - визнати факт того, що позивач не є батьком малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Доказів на спростування доводів позивача щодо визнання його батьківства стосовно дитини відповідачем не надано. Оскільки відповідач ухилилась від участі у проведенні експертизи, суд визнає факт відсутності кровної спорідненості між позивачем та дочкою відповідача.

Відповідно до ч. ч. 1 та 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті.

Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акту цивільного стану.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

З врахуванням цього суд, оцінюючи докази в їх сукупності, вважає можливим позов задовольнити частково та виключити позивача з актового запису про народження дочки відповідача.

У задоволенні позовних вимог до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та Виконавчого комітету Житомирської міської ради слід відмовити через те, що відповідачем в даній категорії справ є другий з батьків, або опікун; оскільки при поданні позову ставиться вимога і про оспорення батьківства і про виключення з актового запису (внесення змін до актового запису) про народження дитини, відтак Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та Виконавчий комітет Житомирської міської ради доцільно було б залучити у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Позивач не заявляє вимог про стягнення судових витрат, відтак суд це питання не вирішує.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» (п.11), ст., ст. 4, 10, 81, 89, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги адвоката Устенка Іллі Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , Відділу джержавної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), Виконавчого комітету Житомирської міської ради про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини - задовольнити частково.

Виключити з актового запису № 2044 від 04.09.2020 року, складеного Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , відомості про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, уроженець села Глеваха Васильківського району Київської області, є батьком дитини.

У задоволенні вимог до Відділу джержавної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та Виконавчого комітету Житомирської міської ради відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено та підписано 22.06.2023 року.

Суддя О. М. Дубовік