печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Звонарьова В.О.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Комунальне підприємство «Київтеплоенерго»

третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва»

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про встановлення способу та порядку виконання судового рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/35846/21-ц від 19.09.2022 року,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про зміну способу і порядку виконання судового рішення від 25 січня 2022 року у справі № 757/35846/21-ц за його позовом до КП «Київтеплоенерго», третя особа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» про проведення перерахунку за централізоване теплопостачання, відповідно до якого з урахуванням додаткового рішення, ухвал суду про виправлення описки зобов`язано КП «Київтеплоенерго» здійснити перерахунок нарахувань послуги з централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 за період з жовтня 2019 року по квітень 2021 року без врахування площі, що припадає на сходову клітину у під`їзді АДРЕСА_2 . Нарахування оплати за послугу з централізованого опалення ОСОБА_1 у подальшому проводити без врахування площі, що припадає на сходову клітину у під`їзді АДРЕСА_2 .

Позивач зазначає, що відповідач у добровільному порядку та до відкриття виконавчого провадження самостійно здійснив перерахунок нарахувань за послуги з централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 за період з жовтня 2019 року по квітень 2021 року без врахування площі, що припадає на сходову клітину у під`їзді АДРЕСА_2 на суму 2 846 грн. 59 коп.

Водночас, щодо іншої частини рішення - нарахування оплати за послугу з централізованого опалення ОСОБА_1 у подальшому проводити без врахування площі, що припадає на сходову клітину у під`їзді АДРЕСА_2 , відповідач не вчиняє жодних дій щодо його виконання. Неодноразові звернення до виконавця належних результатів не надали.

Тому, позивач самостійно провів розрахунки та просив суд змінити спосіб виконання рішення суду, а саме:

- стягнути з відповідача КП «Київтеплоенерго» на його користь перерахунок нарахувань послуги з централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 суму 4 869 грн. 87 коп. за спожите тепло з жовтня 2021 року по травень 2023 року відповідно до рішення суду від 22.01.2022 року

- у подальшому, починаючи з жовтня 2023 року, виконавчій службі Печерського району м. Києва стягувати з КП «Київтеплоенерго» перерахунок за опалення кв. АДРЕСА_1 , яка належить інваліду війни 2 групи - ОСОБА_1 , якщо боржник КП «Київтеплоенерго» добровільно не зробить перерахунок відповідно до рішення суду від 22.01.2022 року та виконавчого листа від 7.11.2022 року.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав заяву.

Представник відповідача КП «Київтеплоенерго» Ральчук Н.В. заперечила щодо задоволення такої заяви, надавши письмові заперечення. Зазначила, що відсутні виключні обставини, що унеможливлюють виконання рішення суду та є підставою для зміни способу його виконання. Крім того, з 1 листопада 2021 року нарахування плати та визначення обсягів за комунальні послуги змінилось і здійснення заходів з утеплення місць загального користування будинку не є обов`язковою умовою для сплати за опалення місць загального користування будинку.

Заслухавши пояснення учасників процесу, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з такого.

Судом встановлено, що рішенням Печерського районного суду м. Києва від 25 січня 2022 року з урахуванням додаткового рішення від 19 вересня 2022 року, ухвал суду від 24 травня 2022 року та 1 вересня 2022 року про виправлення описки зобов`язано КП «Київтеплоенерго» здійснити перерахунок нарахувань послуги з централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 за період з жовтня 2019 року по квітень 2021 року без врахування площі, що припадає на сходову клітину у під`їзді № 3 у будинку 1/27 без врахування площі 146,33 кв.м., що припадає на сходову клітину у під`їзді АДРЕСА_2 , а саме житлова площа 1902 кв.м., площа нежитлових приміщень 2 686,5 кв.м, місця загального користування 439,0 кв.м.

Постановою Київського апеляційного суду від 27.06.2023 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року та додаткове рішення Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2022 року залишені без змін.

Відповідно до ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими. Наприклад, зміна способу виконання рішення можлива шляхом видозмінення зазначеної у рішенні форми (грошової чи майнової) виконання, тобто за відсутності у боржника присудженого позивачеві майна в натурі або грошових коштів, достатніх для покриття заборгованості.

Спосіб виконання рішення визначається, виходячи з передбачених ст. 16 ЦК України способів захисту цивільних прав.

Так, відповідно до ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Таким чином, спосіб виконання рішення визначається на підставі встановлених у статті 16 ЦК України способів захисту цивільних прав, а зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим.

У постановах Верховного Суду від 10.06.2019 року у справі № 350/426/16-ц, від 11.12.2018 у справі № 757/14092/15-ц, від 05.09.2018 року у справі № 2-749/11/2229, зазначено, що поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні.

Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем.

Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

При цьому, у будь-якому випадку при зміні способу і порядку виконання рішення суду суд не може змінювати останнє по суті.

Відповідні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 19.06.2019 року у справі № 2-55/10.

Крім того, при вирішенні питання про зміну способу виконання суд повинен з`ясувати обставини, що свідчать про неможливість виконання рішення. Задоволення таких заяв можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувану, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Таким чином, чинне законодавство пов`язує можливість відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення суду лише за умов доведення заявником існування обставин, що ускладнюють виконання або роблять його неможливим.

Особа, яка подала заяву про зміну способу і порядку виконання рішення повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення суду у справі.

До заяви мають бути додані докази, які підтверджують обставини, викладені в заяві щодо неможливості чи ускладнення виконання рішення.

Однак, позивачем не долучено доказів, які підтверджують обставини, викладені в заяві щодо неможливості чи ускладнення виконання рішення суду.

Крім того, у рішенні суду відсутнє зобов`язання відповідача здійснити перерахунок позивачу на суму 4 869,87 грн., яку останній самостійно розрахував.

У своїй заяві позивач просить змінити спосіб виконання рішення суду, реалізувавши його виконання шляхом стягнення з КП «Київтеплоенерго» перерахунку плати послуги за централізоване опалення на суму 4 869,87 грн., що за своїм характером є зміною суті рішення суду, оскільки таке зобов`язання відсутнє в зазначеному рішенні суду.

При цьому, суд зазначає, що неможливо змінити спосіб виконання судового рішення у немайнових справах (в даному випадку рішення суду в частині зобов`язального характеру), за яким боржник присуджується до вчинення певних дій, оскільки це призведе до зміни самого рішення, а відповідно до ч. 8 ст. 268 ЦПК України після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що з 1 листопада 2021 року нарахування плати та визначення обсягів за комунальні послуги регулюються Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», Правилами надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 830 (далі - Правила № 830), Правилами надання послуги з постачання гарячої води та типових договорів про надання послуги з постачання гарячої води, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1182 (далі - Правила № 1182) та Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018 (далі - Методика № 315).

Згідно з Правилами надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 830 здійснення заходів з утеплення місць загального користування будинку не є обов`язковою умовою для сплати за опалення місць загального користування будинку.

Крім того, згідно з Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018 у разі відсутності вузлів розподільного обліку у місцях загального користування (далі - МЗК) та допоміжних приміщеннях будівлі обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК та допоміжних приміщень будівлі, визначається як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі.

Згідно з внесеними змінами до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22 листопада 2018 року № 315, які було затверджено Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 грудня 2021 року № 358 обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК окремо не визначається, а входить до витрат на загальнобудинкові потреби на опалення.

З урахуванням наведених змін у законодавстві суд зазначає, що судове рішення має бути наслідком чинного правового регулювання і не може обмежувати волю законодавчого органу в майбутньому, змінюючи, при цьому, правове регулювання суспільних відносин.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 435, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення способу та порядку виконання судового рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/35846/21-ц від 19.09.2022 року - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного її тексту.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Батрин