№ провадження 2-во/646/16/23
Справа № 646/35/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.23р. м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Благої І.С.,

за участі секретаря судових засідань Федоровської Д.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення помилок у рішенні Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22.03.2017р. у справі №646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

встановив:

Позивач звернулася до суду з заявою про виправлення помилок, якою просить виправити допущені у вищевказаному рішенні Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22.03.2017р. описки, зазначивши в абзацах четвертому, шостому, восьмому, чотирнадцятому описової частини рішення, а також в абзаці другому резолютивної частини рішення вірний номер квартири «14» по АДРЕСА_1 замість «3», як помилково зазначено в рішенні суду.

Заява обґрунтована тим, що у 2017 році позивач звернулася до суду з позовом, яким просила визнати право власності на квартиру АДРЕСА_2 . Але вищезазначеним рішенням суду було визнано право власності на квартиру АДРЕСА_3 . При цьому у першому абзаці судового рішення зазначено, що позивач звернулася з позовом про визнання права власності саме на квартиру АДРЕСА_4 , але в подальшому у тексті рішення помилкового вказано номер квартири «3». В той же час, квартира АДРЕСА_3 була продана позивачкою та іншим співвласником, ОСОБА_3 , іншій особі за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу від 28.04.1998р. Що стосується квартири АДРЕСА_2 , то це нерухоме майно було придбане позивачкою та ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 28.04.1998р., посвідченим Харківською біржею нерухомості. Місце проживання позивачки зареєстроване у квартирі АДРЕСА_2 . На момент звернення до суду з позовом квартира АДРЕСА_5 за вказаною адресою позивачці вже не належала. Отже, суд фактично визнав за нею право власності на чужу квартиру. Станом на 10.04.2023р. відсутні відомості щодо права власності як на квартиру АДРЕСА_5 , так і на квартиру АДРЕСА_4 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Позивачка вважає, що усунення вищевказаної описки у судовому рішенні не змінить змісту судового рішення, а лише виправляє неточності, які були допущені під час написання його тексту.

Сторони, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явилися в судове засідання з невідомих суду причин.

Отже, за правилами ч.2 ст.269 ЦПК України суд розглядає справу за відсутності сторін.

Дослідивши доводи вищевказаної заяви позивачки та матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для виправлення описки у судовому рішенні.

Так, згідно з ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положенням пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» визначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Крім того, Верховний Суд у своїй постанові від 21.07.2020р. у справі №521/1074/17 зазначив. Що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Разом з тим, у цій справі позивачкою фактично ставиться питання про зміну змісту судового рішення.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 05.01.2017р. до Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , якою позивачка просила виділити (одну другу) квартири АДРЕСА_2 станом на момент її придбання.

Ця позовна заява була залишена без руху ухвалою судді від 10.01.2017р.

Виконуючи вимоги вказаної ухвали, позивачка подала позовну заяву (уточнену) до ОСОБА_2 від 18.01.2017р..

Ухвалою судді від 19.01.2017р. провадження у справі було відкрите.

При цьому уточненою позовною заявою, на підставі якої було відкрите провадження у справі, ОСОБА_1 просила:

- визнати за нею право власності в порядку поділу майна подружжя на (одну другу) квартири АДРЕСА_3 ;

- визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на (одну другу) квартиру АДРЕСА_3 .

Рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22.03.2017р. позов було задоволено та визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_3 .

При цьому у описовій та мотивувальній частині рішення також зазначено відомості саме про квартиру АДРЕСА_5 , окрім абзацу першого описової частин.

Отже, за таких обставин внесення змін до тексту рішення шляхом виправлення номеру квартири з номеру «3» на номер «14» є зміною змісту рішення, що виходить за межі виправлення описки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259-261, 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення помилок у рішенні Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22.03.2017р. у справі №646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.С.Блага