У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без розгляду

21 червня 2023 року Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Лещенко О. В.,

за участю секретаря судового засідання - Конончука Д.М.,

розглянувши клопотання представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва, на підставі ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 13.07.2021 р., надійшли за підсудністю матеріали цивільної справи за позовом адвоката Лічмана Олександра Миколайовича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Передаючи справу за підсудністю, Деснянський районний суд м. Києва виходив з того, що нерухоме майно, що є предметом позову, знаходиться по АДРЕСА_1 , що у Подільському районі м. Києва в межах територіальної підсудності Подільського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 16.09.2021 року справу передано для розгляду судді Подільського районного суду м. Києва Лещенко О.В.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 22.092021 року відкрито провадження по справі та призначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

20.06.2023 року до початку судового засідання представник позивача - адвокат Лічман О.М. звернувся до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, оскільки позивач ОСОБА_2 зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_2 . Станом на сьогодні це тимчасово окупована Російською Федерацією територія України. Приблизно з листопада 2022 року у представника повністю зник зв`язок з позивачкою. Тому він, як її представник у даній справі, досі не може узгодити її позицію стосовно позовних вимог, які у неї могли змінитись після отриманих відповідей на адвокатські запити до ГК «Барвінок» та після відзиву і додаткових пояснень відповідача. Тому представник позивача вважає, що на даний час розгляд справи про поділ майна подружжя без участі позивача неможливий. З цієї підстави просить суд позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без розгляду (п. 5 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України).

В судове засідання представник позивача та позивач не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені відповідно до вимог закону, про причини неявки не повідомили.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилав, про причину неявки суд не повідомив.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути клопотаннч представника позивача у відсутність сторін у справі за наявними матеріалами справи.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Відповідно до п.5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи, що згідно зі ст.ст. 58, 64 Цивільного процесуального кодексу України представник позивача володіє всіма процесуальними правами позивача, в матеріалах справи немає відомостей щодо обмеження прав представника позивача, суд приходить до висновку про можливість залишити позовну заяву без розгляду з підстави п. 5 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст. 257 ч. 1 п. 5, ст. 258, 261, 353, 355 Цивільного процесуального кодексу України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. В. Лещенко