Справа №:755/8004/22
Провадження № 2/755/631/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" червня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді - Катющенко В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення надміру виплачених коштів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (далі-Управління), звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з відповідача суму боргу у розмірі 7 118,46 грн. та судовий збір в сумі 2 481,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що ОСОБА_1 звернулася до Управління із заявою від 09.02.2018 про призначення та надання житлової субсидії. В декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії від 09.02.2018 відповідач погодилася своїм підписом з текстом наступного змісту: «Я усвідомлюю, що в разі подання мною у неповному обсязі або недостовірних відомостей про осіб, які зареєстровані (фактично проживають) у житловому приміщенні/будинку, їх доходи і витрати мені може бути відмовлено у призначенні житлової субсидії або припинено її надання. У такому разі зобов`язуюся повернути надміру перераховану (виплачену) суму житлової субсидії ". Рішенням Управління від 20.03.2018 відповідачу була призначена житлова субсидія. На підставі рішень Управління, відповідачу і надалі призначалась житлова субсидія. За результатами верифікації наданими Міністерством фінансів України, відповідач має на звітну дату 01.10.2021 депозит в АТ «Альфа-Банк». Відповідач не повідомила Управління про наявність обставин, що впливають на встановлення права на житлову субсидію та визначення її розміру, зокрема про наявність депозитного банківського рахунку в сумі, що перевищує 100 тисяч гривень. Отже, враховуючи наявність у відповідача депозитного банківського рахунку в сумі, що перевищує 100 тисяч гривень, рішенням Управління від 05.04.2022 відповідачу припинено надання житлової субсидії. З метою повернення коштів надміру виплаченої субсидії внаслідок свідомого ненадання заявницею інформації про наявність депозитного банківського рахунку в сумі, що перевищує 100 тисяч гривень, Управлінням направлено відповідачу лист від 28.06.2022 № 37/18-5127, з роз`ясненням вимог діючих нормативних документів та необхідності повернення надміру виплаченої житлової субсидії за період з жовтня 2021 року по березень 2022 року в сумі 7 118,56 грн. Лист Управління від 28.06.2022 № 37/18-5127 повернувся в конверті до Управління у зв`язку з закінченням терміну зберігання. В результаті несплати відповідачем вказаних коштів, до державного бюджету та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування не надходять кошти, спрямовані на виплату соціальної допомоги та компенсацій, матеріального забезпечення, соціальних послуг, субсидій та пільг, що зачіпає інтереси держави, особливо в економічній ситуації, що склалася на даний момент в державі, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.09.2022 відкрито провадження у цій справі за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, яким роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи і визначено відповідні процесуальні строки.

Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідач копію ухвали суду та копію позовної заяви з додатками не отримала, конверт з відправленням повернувся до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Третьою особою копію ухвали суду та копію позовної заяви з додатками було отримано 14.11.2022, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Будь-яких заяв по суті справи не надійшло.

Таким чином, суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Згідно частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно зі статтею 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 753/15556/15-ц (провадження № 14-445цс18) зазначила, що правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що за результатами верифікації, наданими Міністерством фінансів України, відповідач на звітну дату - 01.10.2021 мала депозити в АТ «Альфа-Банк», при цьому не повідомила Управління про наявність обставин, що впливають на встановлення права на житлову субсидію та визначення її розміру, зокрема про наявність депозитних банківських рахунків в сумі, що перевищує 100 тисяч гривень.

Судом встановлено, що 09.02.2018 ОСОБА_1 звернулася до Управління із заявою про призначення житлової субсидії, про надання якої прийнято рішення 20.03.2018 з призначенням субсидії щомісяця у розмірі 1700,75 грн.

У заяві та декларації відповідач, надаючи інформацію про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії вказала, що іншого майна та доходів, окрім пенсії, не має.

Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 21 жовтня 1995 року №848, визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу у грошовій формі, умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій.

Згідно п. 3 Положення, житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг - мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком та витрати на комунальні послуги в такому будинку. Суми призначеної, але не виплаченої у зв`язку із смертю одержувача житлової субсидії виплачуються одному із членів домогосподарства, з урахуванням яких призначалася субсидія.

Право на отримання житлової субсидії мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України (далі - громадяни), що проживають у житлових приміщеннях (будинках).

Згідно п. 9 Положення, заяви про призначення та надання житлової субсидії у грошовій формі за формою, встановленою Мінсоцполітики (далі - заява), з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення. З 1 січня 2021 р. заяви з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних держадміністрацій лише у разі надіслання їх поштою або в електронній формі (через офіційний веб-сайт Мінсоцполітики, інтегровані з ним інформаційні системи органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування або Єдиний державний веб-портал електронних послуг).

Постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 № 807 «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинності деякі постанови Кабінету Міністрів України», внесено зміни до Положення про порядок призначення житлових субсидій, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 1995 р. № 848 «Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива».

Пунктом 3, 5 Положення установлено, що житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком. Суми призначеної, але не виплаченої у зв`язку із смертю одержувача житлової субсидії виплачуються одному із членів домогосподарства, з урахуванням яких призначалася субсидія.

Житлові субсидії призначаються за наявності різниці між розміром плати за житлово-комунальні послуги та/або скраплений газ, тверде та рідке пічне побутове паливо, за абонентське обслуговування для споживачів комунальних послуг, що надаються у багатоквартирних будинках за індивідуальними договорами, внесків за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку, внеску/платежу об`єднанню на оплату витрат на управління багатоквартирним будинком у межах соціальної норми житла, соціальних нормативів житлово-комунальних послуг, скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, витрат на управління багатоквартирним будинком (далі - соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування) і розміром обов`язкового відсотка платежу, установленого відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27 липня 1998 р. № 1156 «Про новий розмір витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива у разі надання житлової субсидії».

Відповідно до п. 9 Положення, призначення житлових субсидій та контроль за їх цільовим використанням здійснюються структурними підрозділами з питань соціального захисту населення.

Відповідно до п. 56 Положення, уповноважені органи мають право робити запити та безоплатно отримувати у строк до 10 календарних днів від інших підприємств, установ і організацій інформацію, необхідну для призначення житлових субсидій та проведення перевірок достовірності даних, отриманих від осіб, які звертаються за їх призначенням.

21.12.2019 набрав чинності Закон України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат» від 03.12.2019.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону, завданнями органу, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат, є , зокрема, здійснення верифікації достовірності інформації, поданої реципієнтами під час призначення, нарахування та/або здійснення державних виплат, що впливає на визначення права на отримання та розмір державних виплат.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону орган, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат, має такі повноваження: безкоштовно одержувати інформацію, необхідну для здійснення верифікації та моніторингу державних виплат, персональні дані, інформацію з автоматизованих інформаційних систем, реєстрів, баз даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яких є суб`єкти надання інформації, у тому числі інформацію з обмеженим доступом.

Відповідно до п. 49 Положення, громадянин несе відповідальність за подані відомості про доходи, майно, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на призначення житлової субсидії та на визначення її розміру.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. (ст. 1215 Цивільного кодексу України)

За таких обставин, оцінивши докази, подані сторонами, встановивши характер спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позов Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, про стягнення надміру виплачених коштів, є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки позивачем не доведено факту недобросовісного набуття відповідачем коштів, не надано належних та достатніх доказів на обґрунтування позовних вимог, зокрема, в частині наявності на депозиті у відповідача грошових коштів у сумі, що зумовлювало б отримання останньою житлової субсидії, а також не встановлено наявність рахункової помилки зі сторони позивача, натомість, Управління, автоматично продовжувало нарахування субсидії за спірні періоди, що спростовує факт недобросовісного набуття відповідачем субсидії. Крім того, Управлінням при призначенні вперше субсидії відповідачу, не було направлено відповідних запитів для з`ясування відомостей, необхідних для призначення житлової субсидії та перевірки вказаних відповідачем у заяві та декларації даних, що передбачено Законом України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат».

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За таких обставин, оцінивши докази, подані сторонами, встановивши характер спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, про стягнення надміру виплачених коштів слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, у суду відсутні підстави для розподілу між сторонами судових витрат у порядку ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1166, 1212, 1215 Цивільного кодексу України, ст.ст. 76-81, 89, 141, 178, 258, 259, 263-265, 268, 273, 275, 279, 354, 355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В позові Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (, м. Київ вул. Остафія Дашкевича, 7-А, корп.1) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (, м. Київ пр-т Л.Гузара, 7) про стягнення надміру виплачених коштів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: