Провадження №2/760/5279/23
У Х В А Л А

про прийняття заяви про зміну предмету позову

09 червня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Шнайдера С.В.,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 28 липня 2016 року за №966/966 та скасування запису,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , Київської міської ради, в якому просить визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради від 28 липня 2016 року за №966/966 про виділення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у власність ОСОБА_2 , та скасувати запис №16390092 про право власності ОСОБА_2 на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 жовтня 2021 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2021 року вказану справу було залишено без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10 січня 2022 року справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання.

29 серпня 2022 року позивач подала до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради від 28 липня 2016 року за №966/966 про виділення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у власність ОСОБА_2 та припинити право власності ОСОБА_2 на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви вказала, що 12 травня 2022 року були внесені зміни до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до ч.3 ст.26 даного Закону України у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. Тому позивач бажає уточнити позовні вимоги, з врахуванням внесених змін до чинного законодавства.

Позивач та її представник у судовому засіданні просили прийняти заяву про уточнення позовних вимог, оскільки фактично така заява є заявою про зміну предмету позову.

Відповідач ОСОБА_2 заперечувала проти прийняття заяви про зміну предмету позову.

Повноважний представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до таких висновків.

Чинним Цивільним процесуальним кодексом не передбачено подання до суду заяви про уточнення позовних вимог.

Разом з тим, відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Також ч.3 ст.49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п'ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, подана позивачем заява про уточнення позовних вимог є по суті заявою про зміну предмету позову.

У даній справі вбачається наявність об`єктивних підстав, що зумовили подання позивачем заяви про зміну позовних вимог. При цьому, вбачається, що підстави позову залишилися незмінними.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про задоволення заяви позивача про зміну предмету позову та про подальший розгляд справи з урахуванням зміненого предмету позову.

Керуючись ст. 49, 193, 194, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шнайдера Сергія Володимировича про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 28 липня 2016 року за №966/966 та скасування запису.

В подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 28 липня 2016 року за №966/966 та припинення права власності.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з урахуванням зміненого предмету позову. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідач зобов`язаний надіслати (надати) копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sl.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова