Постанова

Іменем України

20 грудня2023 року

м. Київ

справа № 724/1199/23

провадження № 61-13271св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач), суддів: Дундар І. О., Коротуна В. М., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

стягувач - ОСОБА_1 ,

боржник - ОСОБА_2 ,

відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції,

суб`єкт оціночної діяльності - приватне підприємство «Оціночна компанія «Апекс»,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , на постанову Чернівецького апеляційного суду від 28 серпня 2023 року в складі колегії суддів: Лисака І. Н., Одинака О. О., Перепелюк І. Б.,

Історія справи

Короткий зміст скарги

У червні 2023 року ОСОБА_2 звернувся зі скаргою на дії відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій та визнання недійсними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок.

Скарга мотивована тим, що 27 травня 2023 року з відділу примусового виконання рішень на адресу ОСОБА_2 надійшов конверт з повідомленнями про результати визначення оцінки майна належних йому на праві власності земельних ділянок та копіями висновку про вартість майна проведеними в межах примусового виконання зведеного виконавчого провадження АСВП НОМЕР_1 стосовно стягнення з нього боргу.

ОСОБА_2 вважав, що визначена державним виконавцем у ході виконавчого провадження за результатами висновку про вартість об`єкта незалежної оцінки ринкова вартість об`єкта оцінки майна (земельних ділянок) суттєво занижена та не відповідає реальним ринковим цінам. Державним виконавцем не було вжито жодних дій щодо забезпечення оцінювачем особистого огляду об`єктів оцінки (земельних ділянок), а здійснення оцінювання на підставі наданої постанови про опис та арешт майна боржника складеної 01 грудня 2022 року не може бути достатніми вихідними даними, так як з моменту опису земельних ділянок пройшов значний час. В наданих висновках про вартість майна немає жодних обґрунтувань щодо характеристики поліпшення земельних ділянок, не зазначено про розташування на земельних ділках багаторічних плодоносних дерев та їх вид, що призвело до значного зниження дійсної ринкової вартості належних йому земельних ділянок. При цьому оцінка проведена з порушенням приписів Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440.

У постанові про опис та арешт майна (кошти) боржника від 01 грудня 2022 року серед осіб, які були залучені до проведення виконавчих дій, оцінювач не зазначений. Тому вважав, що це не може розцінюватись як здійснення ознайомлення оцінювачем з об`єктом оцінки, що є грубим порушенням статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та пункту 3.51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».

ОСОБА_2 просив:

визнати протиправними дії відділу примусового виконання рішень, що полягають у навмисному невнесенні відомостей у постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 02 грудня 2022 року даних про фактичне знаходження на земельних ділянках видів плодових дерев та їх кількість;

визнати недійсними звіти про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року, проведених ПП «Оціночна компанія «АПЕКС».

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області в складі судді: Ковальчук Т. М. від 20 червня 2023 року у задоволенні скарги ОСОБА_2 в частині визнання недійсними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок відмовлено,

В іншій частині скаргу щодо визнання протиправними дії відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, що полягають у навмисному невнесенні відомостей у постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01 грудня 2022 року, залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що:

у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) викладено правовий висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців;

у цій справі боржник ОСОБА_2 оскаржив оцінку майна в порядку оскарження рішень та дій виконавця. Судом встановлено, що 01 грудня 2022 року державний виконавець виніс постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника, які скаржник в установленому законом порядку не оскаржив. Після цього, постановою від 26 квітня 2023 року державний виконавець призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ПП «Оціночна компанія «Апекс» для участі у виконавчому провадженні з метою визначення ринкової вартості арештованого нерухомого майна боржника. Звітами ПП «Оціночна компанія «Апекс» про експертну оцінку майна від 05 травня 2023 року визначено ринкову вартість арештованого нерухомого майна боржника. ОСОБА_2 не скористався правом на рецензування звіту про незалежну оцінку вартості майна від 05 травня 2023 року для спростування його результатів. Тому суд зробив висновок про дотримання державним виконавцем вимог законів при проведенні у рамках виконавчого провадження оцінки нерухомого майна (земельних ділянок) боржника, скаржник своє право на рецензування не використав і не надав суду належних доказів неякісної (недостовірної) оцінки Звіту про оцінку майна. Вимоги про визнання незаконною та скасування постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності боржник не заявляв;

доводи ОСОБА_2 про неналежне ознайомлення оцінювача з об`єктом оцінки відхиляються судом як суб`єктивна думка, яка не містить посилань на законодавчу та нормативну базу оцінки, яку би міг порушити оцінювач під час здійснення ознайомлення з об`єктом оцінки та огляду, і яка не підтверджується належними та допустимими доказами. Отже, судом встановлено, що державний виконавець при вчиненні виконавчих дій щодо визначення вартості майна боржника діяв у межах наданих йому повноважень, у порядку та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, тому у задоволенні скарги ОСОБА_2 щодо визнання недійсними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року, проведених ПП «Оціночна компанія «Апекс», слід відмовити;

стаття 449 ЦПК України є спеціальною нормою стосовно статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VІІІ «Про виконавче провадження». Даний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 13 червня 2023 року у справі № 638/5995/16-ц;

судом встановлено, що боржник ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 отримали копії постанов про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01 грудня 2022 року через засоби поштового зв`язку - 03 грудня 2022 року, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового повідомлення (а. с. 92-97). Крім того, представник боржника ознайомився з матеріалами виконавчого провадження 06 грудня 2022 року, про що наявна відмітка на заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження (а. с. 98). У поданій скарзі ОСОБА_2 не порушував питання про поновлення йому пропущеного строку для подачі скарги щодо визнання протиправними дії відділу примусового виконання рішень, що полягають у навмисному невнесенні відомостей у постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01 грудня 2022 року;

скарга в цій частині подана ОСОБА_2 з пропуском встановленного пунктом «а» частини першої статті 449 ЦПК України десятиденного строку, в поданій скарзі не порушено питання про поновлення пропущеного строку для подачі скарги в цій частині вимог, тому суд прийшов до висновку, що скарга в частині визнання протиправними дії відділу примусового виконання рішень, що полягають у навмисному невнесенні відомостей у постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01 грудня 2022 року - підлягає залишенню без розгляду.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 28 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 червня 2023 року в оскарженій частині скасовано.

Скаргу ОСОБА_2 в оскарженій частині задоволено.

Визнано неправомірними звіти про експертну грошову оцінку від 05 травня 2023 року - земельних ділянок:

площею 1,3778 га, кадастровий №:03:003:0396 для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 253 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Рукшинська с/рада;

площею 1,0175 га, кадастровий №:03:003:0194 для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 187 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 0,9740 га, кадастровий №:03:003:0193 для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 179 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 0,9363 га, кадастровий №:03:003:0181, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 177 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 0,8977 га, кадастровий №:03:003:0184, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 165 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 1,0146 га, кадастровий №:03:003:0171, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 186 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 1,3696 га, кадастровий №:03:003:0205, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 252 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 1,0175 га, кадастровий №:03:003:0128, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 187 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 0,9812 га, кадастровий №:03:003:0180, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 180 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 1,3723 га, кадастровий №:03:003:0183, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 252 000 грн місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 0,8395 га, кадастровий №:03:003:0178, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 154 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада;

площею 1,3335 га, кадастровий №:03:003:0397, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 245 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Рукшинська с/рада;

площею 1,0176 га, кадастровий №:03:003:0126, для (ведення товарного с/г виробництва), вартістю 187 000 грн, місцезнаходження Чернівецька область, Дністровський район, Чепоніська с/рада.

В іншій частині ухвалу Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 червня 2023 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що:

у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі №904/7326/17 вказано, що право сторони виконавчого провадження на звернення зі скаргою до суду пов`язане з порушенням прав такої сторони під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року в справі №641/7824/18 зазначив, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В порядку судового контролю за виконанням судових рішень такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси сторони виконавчого провадження порушені, а скаржник використовує цивільне судочинство для такого захисту. По своїй суті ініціювання справи щодо судового контролю за виконанням судових рішень не для захисту прав та інтересів є недопустимим;

незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує в будь-якому випадку ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 211/2171/15, від 01 жовтня 2020 року у справі № 2-2394/10, від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2021 року у справі №753/3055/18.

при вирішенні вимог скарги ОСОБА_2 суд першої інстанції зазначеного не врахував, помилково зробив висновок про відмову в задоволенні скарги, зазначивши про те, що відсутність даних про огляд об`єкта оцінки не є тією обставиною, з якою законодавство пов`язує можливість визнання протиправним і скасування звіту про оцінку нерухомого майна, оскільки положення Національного стандарту допускають здійснення оцінки майна без його особистого огляду. Як вбачається зі звітів про експертну грошову оцінку від 05 травня 2023 року, проведених ПП «ОК «АПЕКС», оцінку здійснено щодо: з/д площею 1,3778 га, кадастровий №:03:003:0396 для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 253 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.2-13); з/д площею 1,0175 га, кадастровий №:03:003:0194 для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 187 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.36-47); з/д площею 0,9740 га, кадастровий №:03:003:0193 для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 179 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.72-83); з/д площею 0,9363 га, кадастровий №:03:003:0181, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 177 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.99-110); з/д площею 0,8977 га, кадастровий №:03:003:0184, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 165 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.129-140); з/д площею 1,0146 га, кадастровий №:03:003:0171, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 186 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.156-168); з/д площею 1,3696 га, кадастровий №:03:003:0205, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 252 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.183-194); з/д площею 1,0175 га, кадастровий №:03:003:0128, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 187 000 грн, порівняльний підхід (т.2 ЗВП а.с.209-220); з/д площею 0,9812 га, кадастровий №:03:003:0180, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 180 000 грн, порівняльний підхід (т.3 ЗВП а.с.143-154); з/д, площею 1,3723 га, кадастровий №:03:003:0183, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 252 000 грн, порівняльний підхід (т.3 ЗВП а.с.168-179); з/д площею 0,8395 га, кадастровий №:03:003:0178, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 154 000 грн, порівняльний підхід (т.3 ЗВП а.с.193-204); з/д площею 1,3335 га, кадастровий №:03:003:0397, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 245 000 грн, порівняльний підхід (т.3 ЗВП а.с.217-228); з/д площею 1,0176 га, кадастровий №:03:003:0126, для (ведення товарного с/г виробництва), вартість визначено 187 000 грн, порівняльний підхід (т.3 ЗВП а.с.242-253), тобто здійснено експертом методичним підходом шляхом зіставлення цін продажу подібних земельних ділянок (порівняльний підхід), що, в свою чергу, суперечить наведеним вище вимогам законодавства та висновкам Верховного Суду. Отже, в будь-якому випадку повинно відбуватися ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього;

уникаючи зайвого формалізму слід відновити порушене право боржника (скаржника) шляхом визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку. Інших доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції чи доводили б порушення ним норм матеріального або процесуального права, апеляційна скарга не містить. Узагальнюючи наведене, апеляційний суд зробив висновок, що доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права знайшли своє підтвердження, що є підставою для скасування ухвали суду в оскаржуваній частині.

Аргументи учасників справи

05 вересня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_3 , на постанову Чернівецького апеляційного суду від 28 серпня 2023 року, в якій просив:

постанову апеляційного суду скасувати;

залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

позивач вважає, рішення суду першої інстанції по даній справі обґрунтованим та законним, прийнятим з дотриманням норм процесуального та матеріального права. Судом повно та всебічно встановлені всі обставини справи, що мають значення для правильного вирішення справи та перевірені доказами. Натомість постанова суду апеляційної інстанції не відповідає нормам матеріального та процесуального права;

станом на 02 грудня 2022 року постановою державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, дана постанова боржником не оскаржувалась і про існування даної постанови боржник знав оскільки відмовився від її отриманні в присутності понятих а тому терміни на оскарження даної постанови пропущені;

26 квітня 2023 року постановою державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, ця постанова боржником не оскаржувалася;

на виконання постанови від 26 квітня 2023 року ПП «Оціночна компанія «АПЕКС» було надано звіт з питань початкової дійсної вартості описаного майна згідно постанов про опис та арешт майна. Відповідно до вказаної постанови було проведено експертні грошові оцінки земельних ділянок. Оцінку було проведено у відповідності із положень Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні нормами Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових п затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10 вересня 2003 року, та інших нормативними актами Фонду державного майна. Оцінка майна проведена відповідно до методики експертної грошової оцінки земельних ділянок, затверджена Постановою від 11 жовтня 2002 року № 1531 та порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженого наказом Держкомзему України від 09 січня 2003 року №2, зареєстровано в Мін`юсті України від 23 травня 2003 року за № 396/7717. При визначенні вартості об`єкта оцінки був застосований методичний підхід, який ґрунтується зіставленні цін продажу подібних земельних ділянок;

щодо не згоди боржника з оцінкою майна, то стягувач вважає, що боржник у виконавчому провадженні є особою, яка має заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а тому має право відповідно до статті 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» на рецензування звіту з оцінки майна, однак, зазначеною можливістю не скористався, до державного виконавця із запереченнями проти висновку не звернувся, жодних дій щодо отримання рецензії на висновок ПП «Оціночна компанія «Апекс» не вчинив;

суд апеляційної інстанції безпідставно не врахував ту обставину що станом на 03 серпня 2023 року електронні торги відбулись і кошти від реалізації земельних ділянок були перераховані на рахунок ВДВС а тому боржником у цій справі обраний спосіб захисту порушеного права у вигляді визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку від 05 травня 2023 року земельних ділянок є неефективним, що є самостійною підставою для відмови у позові.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 22 вересня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі.

10 жовтня 2023 року справа передана судді-доповідачу Крату В. І.

Ухвалою Верховного Суду від 12 жовтня 2023 року призначено справу до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 22 вересня 2023 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження: порушення норм процесуального права.

Аналіз касаційної скарги свідчить, що постанова апеляційного суду оскаржується в частині задоволених вимог скарги ОСОБА_2 про визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року. В іншій частині постанова апеляційного суду не оскаржується, а тому в касаційному порядку не переглядається.

Фактичні обставини

Суди встановили, що згідно матеріалів зведеного виконавчого провадження АСВП №71412064 в порядку примусового виконання Відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції виконується виконавчий лист № 724/569/20, виданий Хотинським районним судом Чернівецької області від 17 вересня 2021 року, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованості за договором позики від 30 серпня 2019 року в сумі 677 406 дол. США.

28 листопада 2022 року державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Павлюк А .Г. направлено на адреси сторін виконавчого провадження, які вказані у виконавчому листі, вимогу виконавця №9258, згідно якої вимагалось з`явитись 01 грудня 2022 року о 10:00 год. за адресою АДРЕСА_1 , де державним виконавцем буде проведено огляд майна боржника та складено відповідну постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, що підтверджується квитанціями «Укрпошти».

01 грудня 2022 року державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Павлюк А. Г. винесено постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника ОСОБА_2 , якими державний виконавець описав та наклав арешт, зокрема, на земельні ділянки:

кадастрові номера :03:003:0396, площею 1,3778 га; :03:003:0397, площею 1,3335 га; :03:003:0128, площею 1,0175 га, які розташовані в с. Рукшин Дністровського району Чернівецької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

кадастрові номери :03:003:0181, площею 0,9363 га; :03:003:0171, площею 1,0146 га; :03:003:0184, площею 0,8977 га; :03:003:0180, площею 0,9812 га; :03:003:0193, площею 0,974 га; :03:003:0194, площею 1,0175 га; :03:003:0126, площею 1,0176 га; :03:003:0205, площею 1,3696 га; :03:003:0178, площею 0,8395 га; :03:003:0183, площею 1,3723 га, розташовані в с. Чепоноси Дністровського району Чернівецької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

В постановах про опис та арешт майна боржника від 01 грудня 2022 року державним виконавцем зазначено, що:

земельні ділянки засаджені плодовими деревами.

постанова може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені Законом України «Про виконавче провадження», а боржник ОСОБА_2 від підпису в постанові про опис та арешт майна в присутності понятих відмовився, про що наявна відповідна відмітка.

01 грудня 2022 року у місці проведення опису було складено акт державного виконавця, відповідно до якого за проханням боржника та його представника подальшу кореспонденцію необхідно направляти за адресою: АДРЕСА_2 .

Копії належним чином засвідчених постанов про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01 грудня 2022 року надіслано державним виконавцем на адреси боржника, представника боржника та стягувача супровідним листом №9337 від 02 грудня 2022 року та отримані боржником та його представником 03 грудня 2022 року та стягувачем 05 грудня 2022 року, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового повідомлення.

06 грудня 2022 року представник боржника ОСОБА_4 ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, про що наявна відмітка на заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.

Постановою від 26 квітня 2023 року державний виконавець відділу примусового виконання рішень призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, якою доручив ПП «ОК «Апекс» надати звіт початкової дійсної вартості описаного майна - земельних ділянок. Попередив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ПП «ОК «Апекс» про відповідальність відповідно до статей 384, 385 КК України. Вказану постанову було направлено сторонам виконавчого провадження супровідним листом №1890/7-23 та отримана ними, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно зі звітами ПП «Оціночна компанія «Апекс» про експертну оцінку майна від 05 травня 2023 року ринкова вартість об`єктів оцінки становить:

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0128, площею 1,0175 га - 187 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0205, площею 1,3696 га, - 252 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0171, площею 1,0146 га, - 186 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0181, площею 0,9363 га, - 177 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0184, площею 0,8977 га, - 165 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0193, площею 0,9740 га, - 179 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0194, площею 1,0175 га, - 187 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0396, площею 1,3778 га, - 253 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0126, площею 1,0176 га, - 187 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0397, площею 1,3335 га, - 245 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0178, площею 0,8395 га, - 154 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0183, площею 1,3723 га, - 252 000 грн, порівняльний підхід;

земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0180, площею 0,9812 га, - 180 000 грн, порівняльний підхід.

17 травня 2023 року сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення направлено відповідні листи з повідомленням про оцінку арештованого майна, в яких зазначена вартість оціненого майна, визначена суб`єктом оціночної діяльності, яке ОСОБА_2 отримав 27 травня 2023 року.

З клопотанням про призначення експерта для рецензування звіту про оцінку від 05 травня 2023 року боржник до державного виконавця не звертався.

Позиція Верховного Суду

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (частина третя статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом (частина п`ята статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців (див. пункт 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18), постанову Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 липня 2022 року в справі №910/10956/15 (провадження № 12-74гс21) вказано, що:

«9.10. Аналіз статті 57 Закону № 1404-VIII дозволяє дійти висновку, що для завдань виконавчого провадження вартість майна боржника може бути визначена двома шляхами: 1) за згодою сторін (та заставодержателя), про досягнення якої вони мають повідомити виконавця у встановленому порядку; 2) у разі недосягнення такої згоди виконавець самостійно визначає вартість майна за ринковими цінами, які діють на день визначення; 3) залучення для оцінки майна суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання.

9.11. Велика Палата Верховного Суду вже висловлювала висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду (див. постанову від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц, пункт 31 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16).

9.12. Разом із цим в залежності від виду майна, вартість якого має бути визначена, Закон № 1404-VIII розмежовує випадки, за яких залучення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна є або правом, або обов`язком виконавця.

9.13. Так, абзац другий частини третьої статті 57 Закону № 1404-VIII визначає, що для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Зазначена норма за своїм змістом є імперативною, у зв`язку із чим зобов`язує виконавця у визначених нею випадках залучити до оцінки майна суб`єкта оціночної діяльності».

Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи (стаття 447 ЦПК України).

У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника) (частина третя статті 451 ЦПК України).

Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги (частина третя статті 451 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 904/7326/17 (провадження № 12-197гс18) вказано, що «право сторони виконавчого провадження на звернення зі скаргою до суду на підставі статті 339 ГПК України пов`язане з порушенням прав такої сторони під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 квітня 2020 року в справі № 641/7824/18 (провадження № 61-10355св19) вказано, що «завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В порядку судового контролю за виконанням судових рішень такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси сторони виконавчого провадження порушені, а скаржник використовує цивільне судочинство для такого захисту. По своїй суті ініціювання справи щодо судового контролю за виконанням судових рішень не для захисту прав та інтересів є недопустимим».

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

У справі, що переглядається:

при задоволенні вимог скарги про визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року апеляційний суд вважав, що незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує в будь-якому випадку ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього; в будь-якому випадку повинно відбуватися ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього;

апеляційний суд не звернув уваги, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В порядку судового контролю за виконанням судових рішень такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси сторони виконавчого провадження порушені, а скаржник використовує цивільне судочинство для такого захисту. По своїй суті ініціювання справи щодо судового контролю за виконанням судових рішень не для захисту прав та інтересів є недопустимим;

апеляційний суд не встановлював чи впливають недоліки проведення оцінки на результат оцінки та чи відповідно, боржником доведено наявність порушеного права, за умови, що суд першої інстанції вважав, що суду не надано належних доказів недостовірної оцінки звітів про оцінку майна.

За таких обставин, апеляційний суд зробив передчасний висновок про задоволення вимог скарги про визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року. Тому постанову апеляційного суду в оскарженій частині належить скасувати та передати справу в цій частині на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Суд касаційної інстанції позбавлений процесуальної можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені судами попередніх інстанцій, з огляду на положення статті 400 ЦПК України.

Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом (частина четверта статті 411 ЦПК України).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку про те, що постанова апеляційного суду в оскарженій частині ухвалена без додержання норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з наведеним, касаційний суд вважає, що: касаційну скаргу слід задовольнити частково; постанову апеляційного суду в оскарженій частині скасувати; передати справу в оскарженій частині на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , задовольнити частково.

Постанову Чернівецького апеляційного суду від 28 серпня 2023 року в частині задоволених вимог скарги Молдована Віталія Івановича про визнання неправомірними звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок від 05 травня 2023 року скасувати та передати справу в цій частині на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Чернівецького апеляційного суду від 28 серпня 2023 року в скасованій частині втрачає законну силу та подальшому виконанню не підлягає.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: І. О. Дундар

В. М. Коротун

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук