Провадження №2/359/329/2022
Справа №359/1017/22
08.02.2023р. м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Чирки С.С.,
при секретарі Дьяченку В.В.
провівши засідання у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
За умовами даного договору орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно із групи смартфони, Smart/tel Apple iPhone 7 32GB Black, з наступним переходом права власності на такий об`єкт на умовах визначених договором, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату.
22.03.2020 року сторони відповідно до умов Договору уклали Додаток до Договору, відповідно до котрого погодили графік здійснення щомісячних орендних платежів, мінімальний строк оренди, що складає 9 місяців, строк оренди майна з правом викупу, котрий складає 18 місяців.
Відповідно до п. 8.5 договору - у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання.
Відповідно до п. 8.4 Договору - за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у розмірі 75,00 гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим договором.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07.02.2022 року по справі було відкрито провадження та призначено до підготовчого судового засідання.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.08.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
У судове засідання позивач не з`явився, про дату час та місце слухання справи повідомлений належним чином. До суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлялася належним чином. Відзив на позовну заяву не подав, про причини неявки суду не повідомив. Тому відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, суд прийшов до наступного висновку.
Згідно з п.1.1. вказаного договору, орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове володіння та користування майно, що визначене у цьому Договорі (надалі об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених цим Договором, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату (а.с. 5).
Відповідно п. 5.1. даного договору сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у Додатку до цього договору (а.с.5).
Згідно п. 7.2 договору, викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до п.4.1 цього договору здійснюється за умови належної оплати всіх орендних платежів. При цьому, орендар сплачує авансові платежі у якості оплати вартості об`єкта оренди у сумі і відповідно до умов, погоджених у додатку до договору. Об`єкт оренди переходить у власність до орендаря за умови здійснення орендарем всіх належних платежів (орендної плати та авансових платежів) на користь орендодавця згідно з графіком (а.с.7).
Відповідно до п. 8.4 вказаного договору, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75,00 грн. за кожен факт прострочення сплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50 % (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми оренди за цим договором (а.с.7).
Згідно з п.2 додатку № 1 сторони договору визначили графік здійснення щомісячних орендних платежів та авансових платежів з 22.04.2020 року до 22.09.2021 року (а.с. 10).
Відповідно до статті 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).
Право передання майна у найм, згідно зі статтею 761 ЦК України, має власник речі або особа, якій належать майнові права. Наймодавцем може бути також особа, уповноважена на укладення договору найму.
Відповідно до ч.1 ст. 762 ЦК України за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Згідно з ч. 5 ст. 762 ЦК України плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до п.3 акту приймання-передачі товару даний акт набуває чинності з дати його підписання сторонами та є невід`ємною частиною Договору (а.с.12).
Відповідно до вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Загальні умови виконання зобов`язання передбачені статтею 526 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України).
Так, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
Згідно положень ч. 1 ст. 526 зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частиною першою статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки.
На підставі ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України).
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи викладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Такі висновки містяться у правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі № 2-2171/11.
Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» підлягають частковому задоволенню, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі, виходячи із розрахунку: 95 298 грн. (задоволені позовні вимоги) х 100 : 113 450 грн. (ціна позову) = 84 % від сплаченого судового збору 2270,00 грн. = 1 906,80 грн.
Керуючись статтями 141, 263-265, 280, 288, 289 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасники справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасники справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 20.02.2023 року.
Суддя Чирка С.С.