Справа № 214/3012/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 грудня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

у відсутність учасників процесу,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Римська Анастасія Вікторівна, про витребування майна з чужого володіння,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ТОВ «Спектрум Ессетс» та просить суд витребувати на свою користь з відповідача належне йому нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 121,60 кв.м., посилаючись на порушення відповідачем Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. В обґрунтування вимог зазначено, що 09 листопада 2021 року він отримав інформацію з щодо реєстрації права власності на належну йому на підставі договору купівлі-продажу від 05.06.2008 квартиру АДРЕСА_1 , за відповідачем. Державну реєстрацію переходу права власності до відповідача було здійснено 22.10.2021 приватним нотаріусом на підставі заяви за іпотечним договором № 1525 від 05.06.2008. рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень прийнято приватним нотаріусом 26.10.2021. Вважає, що зазначене рішення прийнято з істотними порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майн та їх обтяжень», відтак майно знаходиться незаконно у володінні ТОВ «Спектрум ЕССЕТС» та підлягає витребуванню на його користь. Так, письмової вимоги про усунення порушень умов договору, відповідач на його адресу не надсилав, а отже і повідомлення як і документ про оплату послуг пересилання поштового відправлення, ТОВ «Спектрум Ессетс» разом з іншими документами не надав. Тобто вимоги щодо надання документу, що підтверджує завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником письмової вимоги іпотеко держателя, не виконано. Крім того, на порушення вимог частини 5 статті 31 Закону України «Про іпотеку» та статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав а професійну оціночну діяльність в Україні», відсутні відомості про виконання оцінювачем вказаних вимог та проведення ознайомлення з об`єктом оцінки задля встановлення його дійсного стану, проценту зносу, технічних характеристик та умов, що наявні на об`єкті оцінки в дійсності. З наданих ТОВ «Спектрум Ессетс» доказів вбачається, що ним не було надано державному реєстратору звіту суб`єкта оціночної діяльності про вартість предмету іпотеки, що свідчить про недотримання вимог п. 57 Порядку № 1127 при вчиненні спірної реєстраційної дії. Тому на підставі статей 387, 388 ЦК України просить вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 10 травня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 29 червня 2023 року за клопотанням представника відповідача витребувано з канцелярії (архіву) Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області матеріали цивільної справи №214/9484/21 для дослідження при розгляді справи по суті та огляду в судовому засіданні. Закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Встановлено загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються.

У судове засідання учасники процесу не з`явилися.

У матеріалах справи міститься заява позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача ТОВ «Спектрум Ессетс» звернувся до суду з відзивом на позов.

В обґрунтування відзиву зазначено, що чинним законодавством передбачено право оспорити в суді державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки за іпотекодавцем, набутого в позасудовому порядку. Для реалізації іпотеко держателем позасудового способу звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього за загальним правилом необхідні тільки воля та вчиненн6я дій з боку іпотеко держателя, якщо договором не передбачено іншого порядку. Договір про задоволення вимог іпотеко держателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, що передбачає передачу іпотеко держателю права власності, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотеко держателя на нерухоме майно а є позасудовим способом врегулювання питання про звернення стягнення на предмет іпотеки. На час вчинення реєстраційних дій діяла зовсім інша редакція Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою КМУ від 25 грудня 2015 року № 1127. Тому на виконання вимог нової редакції Порядку, надається два повідомлення від 05.04.2021 та від 18.05.2021, а також докази направлення даних повідомлень з описом та повідомлення, що повернулися від позивача по даній справі з відповідними відмітками Укрпошти. Підставою для повернення повідомлення від 05.04.2021 була письмова відмова одержувача. Тому оскільки позивач відмовився від отримання вимоги про усунення порушень, можна дійти до висновку про те, що вказана обставина не є перешкодою у здійсненні державної реєстрації права власності на квартиру за іпотекодержателем у порядку позасудового звернення на предмет іпотеки. ОСОБА_1 у справі № 214/9484/21 уже звертався до ТОВ «Спектрум Ессетс», приватного нотаріуса Римської А.В. про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування державної реєстрації права власності. Рішенням суду від 19 січня 2023 року у задоволенні позову відмовлено та зроблено висновки про направлення 05.04.2021 та 18.05.2021 вимог позивачу про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення на предмет іпотеки: вимога від 05.04.2021 повернута у зв`язку з відмовою одержувача, вимога від 18.05.2021 повернута за закінченням терміну зберігання. У даній справі позивач обґрунтовує свої вимоги аналогічними твердженнями, які вже досліджувались під час справи № 214/9484/21 і які визнані безпідставними. Відповідачем же не надається і понині жодних доказів погашення заборгованості. Тому просять відмовити у задоволенні вимоги.

В обґрунтування відповіді на відзив позивачем зазначено, що відповідач не зазначає у відзиві на позов стосовно виконання підпункту 3 пункту 61 вказаного Порядку щодо подання для державної реєстрації довідки іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше 10 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до подання документів для проведення відповідної державної реєстрації, що свідчить про недотримання відповідачем вимог указаного пункту. Тому оскільки оцінка майна, яке було передано в іпотеку, не проводилася та відповідач не подав державному реєстратору документи, визначені п. 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, просить задовольнити вимоги у повному обсязі.

Враховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та частини другої статті 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Як встановлено судом та не оспорюється учасниками процесу, згідно договору купівлі-продажу квартири від 05 червня 2008 року, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами» - Адміністратор пенсійний фондів «Укрсоц-Капітал», як продавцем, та ОСОБА_1 , як покупцем, посвідченого державним нотаріусом приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І., ОСОБА_1 купив квартиру за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 9-10, 11 копія договору, витягу).

За умовами договору іпотеки № 1525 укладеного 05 червня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством «Себ Банк», як іпотекодержателем, та ОСОБА_1 , як іпотекодавцем, останній зобов`язувався перед Іпотекодержателем повернути наданий йому кредит до 05.06.2028 у розмірі 80 000,00 доларів США, сплатити відсотки за його використання та комісію згідно з умовами кредитного договору, а також сплатити неустойку (штраф, пеню) за прострочення повернення кредиту тощо та сплатити відсотки, що передбачені кредитним договором № 1525 від 05 червня 2008 року. В забезпечення виконання зобов`язань іпотекодавець передав в іпотеку з найвищим пріоритетом належну йому на праві власності квартиру номер АДРЕСА_1 (а.с. 12-15 копія договору).

За змістом статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 2 липня 2019 року у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19) та багатьох інших.

При цьому відповідно до усталеної практики Великої Палати Верховного Суду якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту є віндикаційний позов, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Натомість вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права (див., зокрема, пункт 100 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18)).

Як зазначено вище, задоволення віндикаційного позову є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Водночас такий запис вноситься виключно в разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), у пункті 98 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18).

Отже, ефективність віндикаційного позову забезпечується саме наявністю державної реєстрації права власності за відповідачем, оскільки за відсутності такої реєстрації судове рішення про задоволення віндикаційного позову не є підставою для державної реєстрації права власності за позивачем.

Щодо позовних вимог про витребування майна

Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна із чужого незаконного володіння (статті 387, 388 ЦК України). Вказаний спосіб захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного позову.

Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його із чужого незаконного володіння.

Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна відсутні договірні відносини і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України (правовий висновок, сформульований у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року у справі № 6-2407цс15).

Відповідно до статті 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Згідно із частиною третьою статті 388 ЦК України якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 26 липня 2023 року № 302/1286/20 (провадження № 61-3177св23).

Таким чином, позивачем при поданні позову до суду вибрано ефективний та належний спосіб захисту.

Стосовно вимог по суті.

Відповідно до частини першої статті 575 ЦК України одним з окремих видів застави є іпотека, якою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

За приписами частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Положеннями статті 37 Закону України «Про іпотеку» (в редакції, чинній на час укладення договору іпотеки) визначено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Отже, сторони в договорі чи відповідному застереженні можуть передбачити як передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в позасудовому порядку, так і надання іпотекодержателю права від свого імені продати предмет іпотеки як за рішенням суду, так і на підставі відповідного застереження в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя чи застереження в іпотечному договорі на підставі договору купівлі-продажу.

Відповідно до пункту 61 Порядку № 1127 від 25 грудня 2015 року (у редакції, чинній на час реєстрації за ТОВ «Спектрум Ессетс» права власності на нерухоме майно), для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або

засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або

засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або

засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами);

3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації;

4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

У правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 205/578/14-ц (провадження № 14-48цс19) зазначено, що визначена у частині першій статті 35 Закону України «Про іпотеку» процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та (або) умов іпотечного договору передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору.

Позивач в обґрунтування вимог посилається на те, що іпотекодержателем не надано належного підтвердження виконання вимог статті 35 Закону України «Про іпотеку» щодо надіслання боржнику повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, що унеможливило встановлення державним реєстратором завершення 30-денного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки.

Згідно частин 4, 5 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Так, рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 січня 2023 року у справі № 214/9484/21 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності, установлено, що 25.09.2020 між ПАТ «Фідобанк», яке є правонаступником АБ «Анжіо», ВАТ «АКБ «Арестиж», ВАТ «Ерсте Банк», ПАТ «Ерсте Банк», АБ « Факторіал-Банк», ВАТ «СЕБ Банк» та ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» було укладено договір про відступлення (купівлі-продажу) права вимоги № GL3N218881, згідно з умовами якого останнє набуло право вимоги до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за кредитним договором №1525 від 05.06.2008 та усіма забезпечувальними договорами, зокрема, за договором іпотеки №1525, посвідченого 05.06.2008 приватним нотаріусом Криворізького нотаріального округу Літвіновою І.І.

Цим же рішенням установлено, що 05.04.2021 за вих. № 05/04/21-14 ТОВ «Спектрум Ессетс» направило на адресу позивача ОСОБА_1 вимогу про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки. Вимога про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки до позивача, було повернуто у зв`язку з письмовою відмовою одержувача.

18.05.2021 за вих. № 18/05/21-10 ТОВ «Спектрум Ессетс» направило на адресу позивача вимогу про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки. Вимога про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки до позивача, було повернуто за закінченням терміну зберігання.

Згідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності від 26 жовтня 2021 року, державним реєстратором приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Римською А.В. на підставі договору іпотеки реєстровий № 1525 виданий 05 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І. та договору про відступлення прав вимоги № GL3N218881 від 25 вересня 2020 року, прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) та зареєстровано право власності за ТОВ «Спектрум Ессетс» 1/1 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Тому у справі № 214/9484/21 суд дійшов висновку про дотримання кредитодавцем/іпотекодержателем порядку повідомлення іпотекодавця про наслідки, передбачені статтею 38 Закону України «Про іпотеку», в тому числі - про укладення договору купівлі-продажу на підставі іпотечного договору, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, а відтак твердження позивача про неповідомлення його про наявність підстав для застосування позасудових шляхів задоволення вимог іпотекодержателя, а також про порушення переважного права на придбання предмету іпотеки спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, а тому відмовив у задоволенні вимог по суті.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі № 214/9484/21 рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 січня 2023 року змінено у частині мотивів відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , а саме обрання позивачем неефективного (неналежного) способу захисту прав (а.с. 72-75 копія постанови).

Указані у судових рішеннях у справі № 214/9484/21 обставини не спростовані позивачем та приймаються судом при розгляді цієї справи.

Крім того, в обґрунтування вимог позивач також посилається на порушення відповідачем вимог підпункту 3 пункту 61 Порядку неподання державному реєстратору відомостей. про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 306/2053/16-ц, предметом позову в якій є вимоги про скасування реєстрації речового права (права власності) на іпотечне майно, викладено висновок про те, що ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна, а непроведення такої оцінки на момент переходу права власності є порушенням процедури звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду акцентує увагу на необхідності та достатності своєчасного проведення оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності до моменту переходу права власності до іпотекодержателя, а саме станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації, як того вимагає пункт 61 Порядку № 1127, чим підтверджується дотримання процедури звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку.

Подібний висновок підтверджено і в постанові Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 917/1283/21.

Під час вирішення спору в цій справі суд, ураховуючи викладені в постанові Верховного Суду від 14.02.2023 у справі № 917/1283/21 вимоги щодо з`ясування обставин дотримання відповідачем вимог пункту 61 Порядку № 1127 шляхом подання державному реєстратору звіту про незалежну оцінку предмета іпотеку, ухвалою суду від 06 жовтня 2023 року витребував у третьої особи по справі Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської Анастасії Вікторівни відомості, чи подавало Товариство з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» звіт суб`єкта оціночної діяльності про незалежну оцінку ринкової вартості об`єктів нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , при державній реєстрації права власності за ТОВ «Спектрум Ессетс» 22.10.2021 на підставі заяви № 48593851 від 22.10.2021 за іпотечним договором № 1525 від 05.06.2008, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61164674 від 26.10.2021, із наданням, за наявності, копії цього звіту.

На виконання ухвали суду приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською Анастасією Вікторівною повідомлено, що для проведення державної реєстрації права власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , ТОВ «Спектрум Ессетс» було подано всі необхідні документи, передбачені п. 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», яким не передбачено подання Звіту суб`єкта оціночної діяльності про незалежну оцінку ринкової вартості об`єкт нерухомого майна. Зазначено про неможливість виконання ухвали суду щодо надання відомостей та документів, на підставі яких вчинено запис про реєстрацію права власності на указану квартиру, адже по завершенню реєстраційних дій доступ до документів реєстраційної справи забезпечується посадовими особами відповідного суб`єкта, що забезпечує зберігання реєстраційних справ, в даному випадку Відділом реєстрації майнових прав управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

З указаного повідомлення суд приходить до висновку, що при вчиненні проведення державної реєстрації права власності за відповідачем на спірну квартиру, відповідач ТОВ «Спектрум Ессетс» не надав повний пакет належним чином оформлених документів, а саме відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації, оформлені звітом суб`єкта оціночної діяльності а отже у державного реєстратора були законні підстави для відмови в проведенні реєстраційних дій щодо спірного нерухомого майна, тому рішення про державну реєстрацію права власності відповідача на предмет іпотеки прийнято з порушенням вимог пункту 61 Порядку № 1127.

Указане не спростовано відповідачем у справі, докази наявності такого звіту не надані та про його проведення у відзиві на позов не зазначено.

Відповідно до частин першої, другої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно з приписати статті 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Тому аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням вимог, підлягають відшкодуванню позивачу витрати, понесені ним по сплаті судового збору.

Керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ч. 3 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_1 про витребування майна з чужого володіння повністю.

Витребувати з володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» на користь ОСОБА_1 належне йому нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 121,6 кв.м.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» на користь ОСОБА_1 у рахунок витрат по сплаті судового збору 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників процесу:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс», , місцезнаходження за адресою: м. Київ, вул. Кловський узвіз, буд. 7, прим. 51.

Третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Римська Анастасія Вікторівна, робоче місце за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 59-А.

Повний текст рішення складено 21 грудня 2023 р.

Суддя А.В. Ткаченко