Справа № 638/3512/21
Провадження № 2/638/19/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Поддубкіної А.В.,

за участю

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення 1/2 частини сплачених коштів, розірвання договору поділу майна подружжя,-

встановив:

12.03.2021 позивач ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Бєлокриницький А.О., звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , який остаточно уточнив 02.11.2021.

У судове засідання позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 не з`явились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Шрамко І.С. у судовому засіданні просила залишити позовну заяву без розгляду, оскільки сторона позивача неодноразово не з`являється у судове засідання, що свідчить про свідоме затягування розгляду справи та зловживання правами.

Суд, вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

12.03.2021 позивач ОСОБА_2 , через свого представника ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом та заявою про забезпечення позову.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.04.2021 та від 17.03.2023 забезпечено позов та відповідною ухвалою від 15.04.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне провадження, призначено підготовче засідання.

06.06.2023 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова закрито підготовче провадження у справі, призначено судовий розгляд.

У судові засідання, які були призначені на 22.09.2023, 06.10.2023, 15.11.2023, 20.12.2023 позивач та його представник не з`явились.

Так, у судове засідання, призначене на 22.09.2023 представник позивача ОСОБА_4 був повідомлений особисто, після завершення судового засідання, про що свідчить розписка (том 4 а.с. 113).

Від представника позивача 22.09.2023 надійшла заява про відкладення розгляду справи, яка мотивована тим, що адвокат Бєлокриницький А.О. 22.09.2023 прокинувся з високою температурою та ознаками гострої респіраторної інфекції (том 4 а.с. 117).

Судом було відкладено розгляд справи, проте , після одужання, адвокатом не надано жодного доказу на підтвердження того, що 22.09.2023 він хворів.

У судове засідання, призначене на 06.10.2023 представник позивача та позивач також не з`явились, про причини неявки суд не сповістили, хоча про дату судового засідання були повідомлені належним чином та своєчасно, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» на ім`я ОСОБА_4 та довідка про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» на ім`я ОСОБА_2 , з наступним текстом: «Дзержинський райсуд м. Харкова. Викликається ОСОБА_5 , як позивач на 11-30 год. 06.10.2023, приймальня судді Семіряд ІюВ, справа №638/3512/21, відповідач ОСОБА_3 про стягнення 1/2 частини сплаченої грошових коштів на погашення заборгованості. Наслідки неявки ст. 223 ЦПК України» (том 4 а.с. 128,129).

При цьому, суд звертає увагу, що матеріали справи містять заяву адвоката Бєлокриницького А.О. на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою СМС- повідомлень (том 1 а.с. 162).

У судове засідання, призначене на 15.11.2023 позивач та його представник не з`явились, про день та час слухання справи повідомлені своєчасно, про що свідчить підпис адвоката Бєлокриницького А.О. у розписці (том 4 а.с. 135). 15.11.2023 від адвоката надійшла заява про відкладення судового засідання, у зв`язку з тим, що адвокат Бєлокриницький А.О. прийматиме участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у справі №753/9229/23 (том 4 а.с. 138).

У судове засідання, призначене на 20.12.2023 представник позивача вчетверте поспіль не з`явився, хоча про день та час слухання розгляду справи був повідомлений за допомогою смс- повдомлення, яке надіслано йому у додаток «Вайбер» (том а.с. 146), аналогічне смс- повідомлення про дату та час розгляду справи було надіслано позивачу ОСОБА_2 (том 4 а.с. 145).

Від представника позивача ОСОБА_4 надійшла заява про відкладення розгляду справи, призначеного на 20.12.2023, у зв`язку з тим, що він є представником ОСОБА_6 та ОСОБА_7 потерпілих у кримінальному провадженні №643/5673/21 (том 4 а.с.147).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Як встановлено судом, позивач та його представник у судові засідання не з`являлись, хоча судом було вжито всіх необхідних заходів щодо їх належного повідомлення про розгляд справи, ініціатором якої вони є.

Заяв про розгляд справи у відсутність позивача та його представника стороною позивача не подано.

Окрім того, суд зазначає, що адвокат Бєлокриницький А.О., відповідно до норм ч. 6 ст. 14 ЦПК України, яка набрала чинності 04.11.2023, зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

За таких обставин, доставка як судового рішення так і судових повісток електронним листом на електронну адресу ОСОБА_4 зареєстровану в Системі «Електронний суд», є врученням такої судової повістки та судового рішення, тому позивач за зустрічним позовом вважається такою, що належним чином був повідомлений про розгляд справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Проте, від позивача та його представника заяв про розгляд справи у їх відсутність не надходило.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

В судовому засіданні встановлено, що сторона позивача достеменно знали про розгляд справи, про що свідчать розписки, довідки про доставку смс- повіомлень.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 у справі №558/9/18, від 31.08.2021 у справі №570/5535/17.

Суд приходить до висновку, що позивач та його представник не цікавляться позовною заявою, не з`являються у судове засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника, що не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За правилами ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.04.2021 забезпечено позов, шляхом заборони відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , в межах ціни позову 1243273 (один мільйон двісті сорок три тисячі двісті сімдесят три) грн 48 коп. Окрім того, ухвалою суду від 17.03.2023 забезпечено позов шляхом заборони відчуження нерухомого майна, а саме нежитлових приміщень підвалу №V, Vа, Vб, Vв, Vг, VІІ, VІІа, VІІа в літ. «А-4», загальною площею 153,7 кв.м., що розташовані за адресою АДРЕСА_2 .

У зв`язку з тим, що позовну заяву залишено без розгляду заходи забезпечення позову підлягають скасуванню, при цьому, заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили ухвалою суду (ч. 10. ст. 158 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 142,223,257 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення 1/2 частини сплачених коштів, розірвання договору поділу майна подружжя - залишити без розгляду.

Заборону відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , в межах ціни позову 1243273 (один мільйон двісті сорок три тисячі двісті сімдесят три) грн 48 коп, вжиту ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.04.2021 та заборону відчуження нерухомого майна, а саме нежитлових приміщень підвалу №V, Vа, Vб, Vв, Vг, VІІ, VІІа, VІІа в літ. «А-4», загальною площею 153,7 кв.м., що розташовані за адресою АДРЕСА_2 , вжиту ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 17.03.2023 скасувати.

Роз`яснити, що заходи забезпечення позову, вжиті ухвалами Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.04.2021 та від 17.03.2023, зберігають свою дію до набрання законної сили зазначеною ухвалою суду.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надіслати заявнику, всім особам, яких стосувались заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Семіряд