ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 212/4591/22
Провадження № 2/210/903/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
20 червня 2023 року
Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Чайкіної О.В.,
за участі секретаря судового засідання Степаненко О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу, -
Короткий зміст позовних вимог
До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу 19 квітня 2023 року надійшла цивільна справа, відповідно до ухвали Жовтневого районного суду Дніпропетровської області 29.09.2022 року.
Підставою направлення позовної заяви до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу була довідка відділу реєстрації місця проживання громадян де зазначено, що відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
20 квітня 2023 року цивільна справа прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі.
В обґрунтування свої позовних вимог ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» зазначає, що 01.08.2018 року між ПРАТ «СК «Арсенал Страхування», та ТОВ ОТП Лізинг було укладено договір страхування наземного транспорту № 903/18-Т/Ц2, згідно якого ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» взяло на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля марки «Renault Trafic», д.н НОМЕР_1 , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП.
21 травня 2019 року в м. Кривий Ріг сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Renault Trafic», д.н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 та автомобіля «БАЗ», д.н НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . Дана ДТП сталася в результаті порушення ПДР водієм автомобіля «БАЗ», д/н НОМЕР_2 , ОСОБА_1 .
Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу «БАЗ», д.н НОМЕР_2 на момент ДТП була застрахована полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності № АМ 009294622, виданого ПрАТ «СК «ПЗУ України».
Також позивач просить суд визнати причини пропуску позовної давності по даному спору поважними та поновити строк позовної давності.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, надав заяву, в якій просив слухати справу без участі представника позивача, на позовних вимогах наполягають, проти заочного рішення не заперечують.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву не надав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за наявності всіх наступних умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечував проти такого вирішення справи.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд уважає, встановленими наступні фактичні обставини справи.
Фактичні обставини справи встановлені судом
31 липня 2018 року між ПРАТ «СК «Арсенал Страхування», та ТОВ ОТП Лізинг було укладено договір страхування наземного транспорту № 903/18-Т/Ц2, згідно якого ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» взяло на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля марки «Renault Trafic», д.н НОМЕР_1 , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП (а.с.6-13, 14, 15, 16, 17-18).
21 травня 2019 року в м. Кривий Ріг сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Renault Trafic», д.н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 та автомобіля «БАЗ», д.н НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . Дана ДТП сталася в результаті порушення ПДР водієм автомобіля «БАЗ», д/н НОМЕР_2 , ОСОБА_1 (а.с.25).
У зв`язку з названою подією та відповідно до рахунку № 2012 від 27.05.2019, наданого ТзОВ «НАРА», вартість відновлювального ремонту автомобіля марки «Renault Trafic», д.н НОМЕР_1 склала 122 865,53 грн (а.с.39).
Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу «БАЗ», д.н НОМЕР_2 на момент ДТП була застрахована полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності № АМ 009294622, виданого ПрАТ «СК «ПЗУ України» (а.с.28, 42).
З матеріалів справи встановлено, що ПрАТ «СК «ПЗУ України» здійснило виплату в розмірі 98 000,00 грн. в межах ліміту страхової відповідальності на користь Позивача.
Позиція суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення
У цій справі Позивач порушує питання про стягнення з відповідача у порядку регресу грошових коштів сумі 24 865 гривень 53 копійок, які були виплачені ним як страхове відшкодування.
За змістом статті 980 Цивільного кодексу України, статті 4 Закону України "Про страхування" залежно від предмета договору страхування може бути особистим, майновим, а також страхуванням відповідальності.
Згідно з положеннями статті 999 Цивільного кодексу України і статей 6, 7 Закону України "Про страхування" за вольовою ознакою страхування може бути добровільним і обов`язковим, тому кожен вид страхування має свої особливості правового регулювання.
Відповідно до статті 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Частиною першою статті 6 Закону України «Про страхування» визначено, що добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства.
Видами добровільного страхування можуть бути:
6) страхування наземного транспорту (крім залізничного)."
Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 7 вказаного Закону:
"В Україні здійснюються такі види обов`язкового страхування:
9) страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів."
Відповідно до частини 2.1 статті 2 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про страхування", цим та іншими законами України і нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них. Якщо норми цього Закону передбачають інше, ніж положення інших актів цивільного законодавства України, то застосовуються норми цього Закону."
Таким чином, відповідно до ст.5, п.6 ч.4 ст.6 та п.9 ч.1 ст.7 Закону України "Про страхування" добровільне страхування наземного транспорту та обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є двома абсолютно різними видами страхування.
Згідно зі статтею 16 Закону України «Про страхування» договір страхування повинен містити: назву документа; назву та адресу страховика; прізвище, ім`я, по батькові або назву страхувальника та застрахованої особи, їх адреси та дати народження; прізвище, ім`я, по батькові, дату народження або назву вигодонабувача та його адресу; зазначення предмета договору страхування; розмір страхової суми за договором страхування іншим, ніж договір страхування життя; розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат за договором страхування життя; перелік страхових випадків; розміри страхових внесків (платежів, премій) і строки їх сплати; страховий тариф (страховий тариф не визначається для страхових випадків, для яких не встановлюється страхова сума); строк дії договору; порядок зміни і припинення дії договору; умови здійснення страхової виплати; причини відмови у страховій виплаті; права та обов`язки сторін і відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору; інші умови за згодою сторін; підписи сторін.
Страхова сума - це грошова сума, в межах якої страховик відповідно до умов страхування зобов`язаний провести виплату при настанні страхового випадку.
Страхова виплата - це грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку.
Розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством (частини перша, друга й четверта статті 9 Закону України «Про страхування»).
При страхуванні майна страхова сума встановлюється в межах вартості майна за цінами і тарифами, що діють на момент укладання договору, якщо інше не передбачено договором страхування або законом (частина п`ятнадцята статті 9 Закону України «Про страхування»).
Страхове відшкодування - це страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.
Отже визначена сторонами у договорі добровільного страхування транспортних засобів № 903/18-Т/Ц2 від 31 липня 2018 року, додаток №3 до вказаного договору (а.с.17), страхова сума у розмірі 772 603,00 гривень встановлює межі, відповідно до яких страховик визначає розмір страхового відшкодування. При цьому розмір страхової суми при страхуванні майна визначається сторонами в межах вартості майна, якщо інше не передбачено, зокрема, домовленістю сторін.
Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Непрямі збитки вважаються застрахованими, якщо це передбачено договором страхування. У разі коли страхова сума становить певну частку вартості застрахованого предмета договору страхування, страхове відшкодування виплачується у такій же частці від визначених по страховій події збитків, якщо інше не передбачено умовами страхування (частини шістнадцята та сімнадцята статті 9 Закону України «Про страхування»).
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом.
До страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки (стаття 993 ЦК України).
Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого.
Разом з тим, частина 1 статті 993 Цивільного кодексу України та стаття 27 Закону України "Про страхування" передбачають, що страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги саме яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки, а не право вимоги саме в розмірі виплаченого страхового відшкодування.
Вказівка "у межах витрат", означає, що загальна сума вимоги, яка заявлена страховиком, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, не може перевищувати суму, яка ним реально сплачена.
Вказівка про те, що до такого страховика переходить право вимоги саме яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки, а не право вимоги саме в розмірі виплаченого страхового відшкодування, служить засобом убезпечення особи, до якої пред`являється вимога, від включення страховиком та страхувальником за договором добровільного майнового страхування до такої вимоги зайвих, необґрунтованих та завищених витрат.
При цьому регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, статтею 1191 ЦК), а також статтею 38 Закону № 1961-IV.
Статтею 1194 ЦК України визначено, що особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
У даній справі судом встановлено, що ПрАТ «СК «ПЗУ України» було здійснено виплату страхового відшкодування ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» шляхом перерахування коштів на його рахунок, однак не в повному обсязі і тому ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» має право на різницю між фактичним розміром шкоди сума яку вони виплатили, та отриманим страховим відшкодування, як це передбачене у ст. 1194 ЦПК України.
Щодо позовної давності
Позивач клопоче перед судом про визнання пропуску строку позовної давності по даному спору поважним та про поновлення строк позовної давності, в обґрунтування своєї позиції посилається на введенні у країні воєнного стану і тому строк загальної позовної давності, в межах якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду продовжено.
Перевіривши клопотання позивача, суд приходить до наступних висновків.
З матеріалів справи встановлено, що Позивач здійснив відповідну виплату 08 серпня 2019 року
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Із даним позовом ПРАТ «СК «Страхова компанія «Арсенал Страхування» звернулись до суду 07 вересня 2022 року, тобто через місяць після спливу позовної давності.
Причини, зазначені позивачем, про не можливість звернутись до суду з позовом через запровадження воєнного стану, суд вважає переконливими, а також враховуючи, що позивач звернувся до суду із пропуском строку лише один місяць, суд вважає за можливе клопотання про поновлення строку задовольнити та поновити строки позовної давності в даній справі.
Щодо судових витрат
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Приймаючи до уваги вимоги ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2481,00 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 274, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 526, 527, 530, 610, 625, 626, 629, 1050, 1054 ЦК України, суд
Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку в Дніпровському апеляційному суді шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Повний текст рішення складено та підписано 23 червня 2023 року
Відомості про учасників справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Суддя: О. В. Чайкіна