Справа № 523/2817/23
Провадження №2/523/2343/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" червня 2023 р. м.Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючої судді - Середи І.В.,

за участю секретаря Щербан О.Д.,

представниці позивачки ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 9 в м. Одесі справу за позовом ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

15 лютого 2023 року адвокат Білозор О.О. звернулася до Суворовського районного суду м.Одеси в інтересах ОСОБА_2 із позовною заявою до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер у період між 23 та ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кельн, ФРН терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Свої вимоги позивачка обґрунтувала тим, що вона є рідною сестрою ОСОБА_3 , вже тривалий час вони проживали у Німеччині у м. Кельні за однією адресою, з 23 по ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 . За життя він заповіт він не складав. Спадкоємців першої черги за законом не лишилося, оскільки його батько помер у 1961 році, а мати - у 2017 році, а у 2020 році помирає його дружина, повторно шлюб він не укладав, дітей не мав. Позивачка є єдиною спадкоємицею другої черги після смерті брата. З метою прийняття спадщини позивачка зверталася до нотаріальних органів України, на що приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Левчук О.С. отримала роз`яснення про пропуск строку для прийняття спадщини та необхідність звернення до суду для встановлення додаткового строку.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вона зазначає наступні обставини.

Після смерті брата ІНФОРМАЦІЯ_2 вона оформила бронювання авіаквитків на рейс Дюссельдорф Одеса на 14 березня 2022 року о 8.10 годині з наміром прибути в м. Одесу для подачі заяви про прийняття спадщини, проте у зв`язку із збройною агресією російської федерації із 05 години 30 хвилини 24 лютого 2022 року було введено воєнний стан строком на 30 діб з подальшим його продовженням, з 24 лютого 2022 року введено заборону на використання повітряного простору України, внаслідок чого надання послуг з обслуговування повітряного простору України зупинено, а запланований рейс скасовано.

Подати заяву про прийняття спадщини консулу України на території ФРН вона також була позбавлена можливості, оскільки з 24 лютого 2022 року через велику кількість громадян України, які шукали тимчасовий прихисток за кордоном, дипломатичні та консульські установи України почали надавати обмежений перелік нагальних послуг, відновилася робота лише з травня 2022 року і для подачі заяви про прийняття спадщини потрібно було записуватися у чергу, але через велику завантаженість консульських установ вона не змогла це зробити.

17 лютого 2023 року ухвалою судді Суворовського районного суду м. Одеси прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

15 травня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Представниця позивачки у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача про слухання справи був повідомлений належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив, із клопотаннями не звертався.

Враховуючи вимоги ст. 223 ЦПК України та ст.6 Конвенції «Про захист прав людини та основних свобод», ратифікованої Законом України 17.07.1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести за відсутності відповідача, представник якого був повідомлений про розгляд справи належним чином.

Суд, заслухавши представника позивачки, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

З 02 червня 2005 року громадянин України ОСОБА_3 виїхав на постійне місце проживання у ФРН, де був взятий на консульський облік у Посольстві України, що підтверджується особливими відмітками у паспорті для виїзду за кордон та проживав по АДРЕСА_2 .

Між 23 та ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кельн Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Одеса, вдівець, помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 31 січня 2022 року, виданим органом РАЦС м. Кельн.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала йому на підставі свідоцтва про право власності на житло на 1/2 частку квартири та свідоцтва про право на спадщину на іншу 1/2 частку квартири.

Спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_3 не залишилося. Так, його батько ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Одесі, мати ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Кельн. Дружина ОСОБА_4 ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Кельн. Дітей у померлого не було.

Позивачка є сестрою померлого, що підтверджується свідоцтвами про народження, ОСОБА_3 , батьками якого вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ; свідоцтвом про народження ОСОБА_8 , батьками якої вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , свідоцтвом про шлюб ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , а також свідоцтвом про шлюб між ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Позивачка постійно проживала у ФРН, за адресою: АДРЕСА_2 .

01 грудня 2022 року заявниця звернулася до органів нотаріату України із заявою про прийняття спадщини після брата ОСОБА_3 , який постійно проживав та був зареєстрований по АДРЕСА_2 , ФРН.

Проте позивачка пропустила встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини з таких причин.

15 лютого 2022 року позивачка оформила бронювання авіаквитків на рейс Дюссельдорф - Одеса на 14 березня 2022 року о 8:10, що підтверджується листом авіаперевізника від 15 січня 2022 року, з наміром прибути на територію України для подачі заяви прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

Проте у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб з подальшим його продовженням.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини першої ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.За нормами ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч. 2 ст. 1258 ЦК України кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 30 Постанови Кабінету Міністрів України № 954 від 06 грудня 2017 року «Про затвердження Положення про використання повітряного простору України», встановлюється заборона на використання повітряного простору України у разі виникнення загрози національній безпеці, суверенітету над повітряним простором України, територіальної цілісності України або під час збройного конфлікту, проведення спеціальних операцій, пов`язаних із протидією протиправній діяльності на державному кордоні, збереженням територіальної цілісності України та конституційного ладу.

За даних умов з 24 лютого 2022 року надання послуг з обслуговування повітряного руху цивільними користувачами повітряного простору України зупинилося, а рейс 25 лютого 2022 року, запланований позивачкою, було скасовано.

За інформацією Державної прикордонної служби з 01 січня 2022 року по 19 січня 2023 року даних про перетинання позивачкою державного кордону України, лінії розмежування з тимчасово окупованою територією в базі даних не виявлено. Отже, на території України з дня смерті брата позивачка не перебувала, оскільки введення воєнного стану була позбавлена можливості прибути в Україну та особисто звернутися до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України від 27.12.2004 року, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України №142/5/310 спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини, письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу.

У зв`язку з широкомасштабним вторгненням російської федерації 24 лютого 2022 року на територію України та великою кількістю громадян України, які зверталися за прихистком, дипломатичні представництва та консульські установи надавали обмежений перелік лише нагальних послуг, які передбачені вищевказаним Положенням.

За інформацією з офіційного порталу Посольства України у Федеративній Республіці Німеччина від 29 квітня 2022 року вбачається, що з 02 травня 2022 року консульські установи відновили прийом громадян лише з питань: продовження терміну дії паспорту громадянина України для виїзду за кордон; внесення інформації про дітей до паспорту одного з батьків; оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон; нотаріальні дії (оформлення довіреностей та нотаріальне засвідчення підпису на заяві), а у разі вчинення інших консульських дій, потрібно було погоджувати дату та час звернення.

Проте здійснити запис на прийом до консульської установи для подання заяви про прийняття спадщини у позивачки була відсутня можливість у зв`язку із великою завантаженістю консульських установ.

Верховний Суд у постанові від 26.10.2022 року по справі № 522/17925/16 зазначив, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Відповідно до пункту 1.12 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 визначено, що якщо спадкодавець, якому належало майно на території України, мав останнє місце проживання на території іноземної держави, місце відкриття спадщини визначається на підставі Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до пункту другого статті першої Закону України «Про міжнародне приватне право», іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм, зокрема, хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою.

У статті 70 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що з урахуванням положень статей 71, 72 цього Закону спадкові відносини регулюються правом держави, у якій спадкодавець мав останнє місце проживання, якщо спадкодавцем не обрано в заповіті право держави, громадянином якої він був. Вибір права спадкодавцем буде недійсним, якщо після складання заповіту його громадянство змінилося.

Згідно статті 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.

Як зазначалося вище, громадянину України ОСОБА_3 , який постійно проживав у ФРН, на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1 , тому до правовідносин, що виникли, слід застосовувати законодавство України.

Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст.77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, враховуючи встановлені обставини та норми позивачка не мала можливості приїхати в Україну, а також не могла подати заяву про прийняття спадщини через консульський відділ Посольства України у ФРН.

Суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини, вказані позивачкою, є поважними, а додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням законної сили буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 258-259, 263, 265, 268, 273, 280-282, 354, 355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер у період між 23 та ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кельн, Федеративної Республіки Німеччина.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів складення повного рішення.

Суддя

Повне рішення складено 23.06.2023 р.