Справа № 367/6960/18
Провадження №2/367/456/2023
УХВАЛА

Іменем України

06 грудня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

за участі секретаря Балинської О.С.,

відповідачки ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя.

12.08.2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки майна.

До суду від відповідачки ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду, закриття провадження по справі. В обґрунтування зазначеного клопотання зазначено, що предметом судового спору поданій справі є поділ спільного майна подружжя. Спільним майном подружжя є житловий будинок загальною площею 68,3 кв.м з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка, загальною площею 0,0413 га, кадастровий номер :01:003:0122, яка находиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить Відповідачу на праві приватної власності. Внаслідок воєнних дій, які мали місце в Ірпені в лютому-березні 2022 року, житловий будинок який є предметом спору знищено. Таким чином вважали, що відсутній предмет спору на теперішній час. Стосовно земельної ділянки, зазначає, що право власності на земельну ділянку набуто відповідачем в період часу, коли вона вже не перебувала в шлюбі, тож це майно не є майном подружжя. Відповідач використала особисте право на безоплатне отримання в приватну власність земельної ділянки комунальної власності. Теоретично поділ земельної ділянки можна було б розглядати, якби на ній дійсно знаходився будинок, про поділ якого заявляє позивач. Але будинку вже немає. Оскільки по даній справі відсутній предмет спору, відповідач просить суд залишити поданий нею зустрічний позов без розгляду.

Від представника позивача ОСОБА_5 до суду надійшли заперечення на клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду, закриття провадження по справі. Вказав, що заперечує щодо задоволення клопотання відповідача в частині закриття провадження у справі та скасування заходів забезпечення позову, наступних підстав. Так, незважаючи на те, що спірна земельна ділянка оформлена на відповідача, при цьому на земельній ділянці розташований будинок з надвірними спорудами, то у разі винесення судом рішення про визнання права власності за ОСОБА_3 на частину будинку з надвірними спорудами, відповідно, є підстави для визнання права власності за ОСОБА_3 на частину земельної ділянки. Твердження відповідача про те, що нібито право власності на спірну земельну ділянку набуто відповідачем після розірвання шлюбу, суперечить фактичним обставинам справи. Як свідчить Інформація з ДРРП від 27.03.2021 року, спірна земельна ділянка набута відповідачем у власність 18.02.2002 року, що підтверджується посиланням на Державний акт на право приватної власності на землю, серія та номер: III-КВ №089487, P№1488 виданий 18.02.2002 року, видавник: Ірпінська міська рада народних депутатів. Як свідчить рішення Ірпінського міського суду Київської обл. від 28.08.2018 по справі № 367/1662/18, шлюб між ОСОБА_6 та відповідачем було розірвано 28.09.2018. Отже. спірна земельна ділянка набута під час шлюбу з ОСОБА_6 та є спільним майном подружжя. Навіть якщо б житловий будинок та надвірні споруди були знищені, то це не є підставою для закриття провадження у справі, оскільки відповідач вже після придбання будинку використала своє право на безоплатну приватизацію земельної ділянки під час шлюбу з ОСОБА_6 , причому спірна земельна ділянка була надана відповідачу не десь в чистому полі, а саме під спірним житловим будинком та надвірними спорудами, і позивач як правонаступник померлого ОСОБА_6 вправі заявляти вимоги про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_6 на частину спірної земельної ділянки, та, в разі пошкодження нерухомого майна через воєнні дії, отримувати частину компенсації. На підставі викладеного, просив залишити без задоволення клопотання відповідача в частині закриття провадження у справі.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду, закриття провадження в частині вимог щодо будинку та скасування арешту.

Відповідач у підготовчому судовому засіданні підтримала думку свого представника.

Представник позивача у підготовчому судовому засіданні в режимі відео конференції участі не брав. Втім, до суду від представника позивача надійшла заява, згідно якої просив суд провести підготовче судове засідання без його участі, призначити справу до судового розгляду. За таких обставин, суд вважав за можливе провести підготовче судове засіданні без участі представника позивача.

Вивчивши письмові клопотання та заперечення на них, заслухавши сторін, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд зокрема вирішує питання прийняття зустрічного позову, якщо це питання не було вирішено раніше.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Положеннями статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, передбачено, що учасники справи мають право, зокрема: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, тощо.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене, суд вважає, що заява відповідача ОСОБА_1 про залишення зустрічного позову без розгляду не суперечить закону, не порушує права та інтереси інших осіб, а тому вважає за можливе залишати устрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки майна без розгляду.

Крім того, суд розглянувши письмове клопотання відповідачки про закриття провадження у даній справі, прийшов до наступних висновків.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без винесення судового рішення у зв`язку із виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи (постанова Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі N 953/803/20).

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Згідно з п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Поняття "юридичного спору" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань (постанова Верховного Суду від 20 вересня 2021 року по справі N 638/3792/20).

Судом встановлено, що предметом спору по даній справі є поділ спільного майна подружжя, а саме: житловий будинок загальною площею 68,3 кв.м з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка, загальною площею 0,0413 га, кадастровий номер :01:003:0122, яка находиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на теперішній час відповідачки на праві приватної власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як вбачається із Довідки про знищення житлового приміщення № 4071, виданою Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради від 18.07.2022 року, внаслідок воєнних дій, житловий будинок загальною площею 68,3 кв.м з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , було знищено.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 є спадкоємцем померлого позивача ОСОБА_6 , яким було подано позовні вимоги про поділ спільного майна подружжя, яким останній вважав спірний житловий будинок та земельну ділянку на якій він знаходиться.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження, оскільки у разі встановлення судом права ОСОБА_6 на спірний житловий будинок на момент звернення його із позовом, ОСОБА_3 , як його спадкоємець, може мати право на компенсацію належної їй частки в нерухомому майні, у разі його знищення в наслідок бойових дій.

Крім того, судом під час підготовчого засідання по справі за вищезазначеним позовом судом були виконані всі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, а саме вивчені письмові матеріали справи, з`ясовані фактичні обставини справи, що підлягають з`ясуванню під час судового розгляду, долучені письмові докази.

Обставини, що перешкоджали б призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Згідно із п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 200 ч. 2 п. 3 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 158, 197, п. 3 ч. 2 ст. 200, 247, 255, 257, 260-261 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення зустрічного позову без розгляду задовольнити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки майна залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження по справі відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя .

Призначити справу до судового розгляду по суті на 22.12.2023 року на 10-10 год. за участю сторін в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Я.В. Шестопалова