Справа № 458/707/23
УХВАЛА

20.12.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області в складі:

головуючий - суддя Ференц Р.І.,

секретар судового засідання Матківська Р.Р.,

за участі сторін цивільного провадження:

позивач ОСОБА_1 не прибув,

позивач ОСОБА_1 не прибув,

представник позивачів адвокат Федитник І.Д. не прибув,

відповідач Боринська селищна рада Самбірського району Львівської області, повноважний представник не прибув,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Турка Самбірського району Львівської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

01.08.2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_1 подали до Турківського районного суду Львівської області позовну заяву до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в якій просять: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/3 частини житлового будинку (літ.А-1) та господарські будівлі і споруди: літню кухню (літ.Б), господарську будівлю (літ.В), погріб (літ.Г), що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 2/3 частини житлового будинку (літ.А-1) та господарські будівлі і споруди літню кухню (літ.Б), господарську будівлю (літ.В), погріб (літ.Г), що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом, після смерті батька, ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2023 року у провадження судді Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І. передана дана справа.

Предметом позову є визнання у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , права власності на житловий будинок та господарські споруди, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 відповідно до технічного паспорту від 06.03.2023 року.

Ухвалою судді Турківського районного суду Львівської області від 14.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі,справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, почато підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали, відкрито підготовче провадження у справі, призначено підготовче судове засідання, в судове засідання викликано осіб, які беруть участь у справі.

04.12.2023 року позивачами подано уточнену позовну заяву в якій позивачі просять визнати право власності в порядку спадкування за законом за ОСОБА_1 , право власності на 1 / 2 частини житлового будинку (літ.А-1) та господарські будівлі і споруди: літню кухню (літ.Б), господарську будівлю (літ.В), погріб (літ.Г), що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; а також визнати за ОСОБА_1 право власності на 1 / 2 частини житлового будинку (літ.А-1) та господарські будівлі і споруди літню кухню (літ.Б), господарську будівлю (літ.В), погріб (літ.Г), що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом, після смерті батька, ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Зазначений спір відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України належить до компетенції судів щодо розгляду цивільних справ, оскільки ч.1 ст. 19 ЦПК України передбачає, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності. Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду. Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа. Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Окрім цього, ч.7 ст.28 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із діяльності філії або представництва юридичної особи, а також відокремленого підрозділу органу державної влади без статусу юридичної особи, можуть пред`являтися також за їх місцезнаходженням.

Статтею 30 ЦПК України передбачена виключна підсудність, оскільки позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Також суди повинні виходити з того, що правила підсудності справ у цивільному судочинстві можуть визначатися лише процесуальним законом (Рішення Конституційного Суду України від 27.03.2002 року № 7-рп/2002, від 07.05.2002 року № 8-рп/2002, від 22.06.2004 року № 13-рп/2004).

Ч. 16 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з ст. 28 ЦПК України підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої ст. 30 ЦПК України.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», яка набрала чинності 19.07.2020 року, в Україні утворено 136 нових та ліквідовано 490 районів, в тому числі, ліквідовано Турківський район Львівської області та утворено Самбірський район (з адміністративним центром у місті Самбір) у складі територій Бісковицької сільської, Боринської селищної, Добромильської міської, Новокалинівської міської, Ралівської сільської, Рудківської міської, Самбірської міської, Старосамбірської міської, Стрілківської сільської, Турківської міської, Хирівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Нерухоме майно - житловий будинок та господарські споруди, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , заходяться на території Боринської селищної ради Самбірського району і становлять предмет спору.

Пунктом 3.1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року №807-IX, але не пізніше 01.01.2023 року.

Пунктом 3.1 розділу ХІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року №807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, який був подовжений неодноразово і діє станом на сьогоднішній день.

У зв`язку з вище вказаним, справа підсудна Турківському районному суду Львівської області, оскільки ст. 23 ЦПК України передбачено, що усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

У підготовче судове засідання позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_1 не прибули, подали клопотання про слухання справи у підготовчому судовому засіданні у їхню відсутність, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.

У підготовче судове засідання представник позивачів адвокат Федитник І.Д. не прибув, подав клопотання про слухання справи у йоговідсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

У підготовче судове засідання повноважний представник відповідача Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області не прибув, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи в засіданні у його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ч. 1 ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справив судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку вразі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Частинами 1,2,5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого ЦПК України строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до ЦПК України судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Законом диференційовано необхідність врахування поважності/неповажності причин неявки сторони до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Підстави для відкладення підготовчого судового засідання, які визначені ч. 2 ст. 198 ЦПК України відсутні.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що предметом заяви є визнання права власності.

Зазначена заява відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України належить до компетенції судів щодо розгляду цивільних справ, оскільки ч.1 ст. 19 ЦПК України передбачає, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Окрім цього, практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У підготовчому засіданні у відповідності до вимог ст. 189 ЦПК України виконано завдання підготовчого провадження, та при підготовці справи до судового розгляду по суті були проведені усі необхідні підготовчі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого провадження дії, передбачені ст. 197 ЦПК України. Підстав для залишення заяви без розгляду, зупинення провадження у справі чи закриття такого не має. Судом поставлено на обговорення питання про закриття підготовчого засідання.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд, ознайомившись з матеріалами заяви, враховуючи, що всі дії для підготовки справи до судового розгляду, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, здійснені, у сторін відсутні будь-які заяви та клопотання, які підлягають вирішенню в підготовчому судовому засіданні, суд вважає за можливе завершити підготовче провадження, є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки, до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, справа може бути призначена до судового розгляду по суті.

Приймаючи до уваги вище вказане, на підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5,10,12,19,23,27,28,189,196-198,200,258-261,268,272 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Визначити дату судового засідання 03.01.2024 року о 17.00 год.

У випадку неприбуття на визначену судом дату судового засідання учасників цивільного провадження, у випадку можливого припинення електропостачання в Турківському районному суді Львівської області, у випадку можливого припинення електропостачання у сторони по справі при виявлення бажання приймати участь у судовому засіданні в дистанційному режимі відеоконференції, у зв`язку з можливими оголошеннями повітряних тривог, додатково визначити дату судового засідання, додатково визначити дату судового засідання 17.01.2024 року 17.45 год.

Справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Турківського районного суду Львівської області за адресою: 82500 Львівська область м. Турка вул. Молодіжна, 23.

Визнати явку сторін по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом в судові засідання обов`язковою.

Розгляд справи проводити одноособово.

Про час та місце проведення судового засідання повідомити сторони.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Інформацію щодо справи, що розглядається учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.І.Ференц