Справа № 643/3489/23
Провадження № 2/643/1402/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2023 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Майстренко О.М. , за участю секретаря судового засідання -Риндіч О.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради , 3-тя особа особа : ПН ХМНО Безугла С.О. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд, -

в с т а н о в и в:

Позивачка звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у терміном у 2 (два ) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 2005 року вона проживала однієї сім`єю з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою : АДРЕСА_1 , з його згоди поселилася до його квартири, перевезла усі свої речі. До теперішнього часу позивачка проживає в цій квартирі , сплачує комунальні послуги. Сумісно з ОСОБА_2 робили ремонт у квартирі, мали спільний бюджет , проживали як чоловік та жінка. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її чоловік ОСОБА_2 , що вбачається із свідоцтва про смерть , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції , актовий запис №5457 від 02.04.2015 року . Позивачка поховала свого чоловіка та несла усі витрати , які були пов`язані з його похороном. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на все його майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 . Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині у нього немає, єдиним спадкоємцем після його смерті є позивачка . У встановлений законом строк після смерті чоловіка вона не звернулась до нотаріуса оскільки переживала його втрату , вважала, що цивільний шлюб є законим і відповідає зареєстрованому шлюбу та так як вона постійно проживає в квартирі , то вона є спадкоємцем спадкового майна померлого . 03.02.2021 року позивачка звернулась до ПН ХМНО Безуглої С.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , однак, в оформленні спадкових прав нотаріальною конторою позивачці відмовлено , у зв`язку з не наданням документів , які б підтверджували доказів проживання однією сім`єю , а в подальшому через постійні проблеми зі здоров`ям, пандемію , карантинні обмеження та з військовою агресією Російської Федерації проти України позивачка не мала можливості звернутись до нотаріальної контори з поважних причин.На підставі викладеного позивачка звернулася до суду з даним позовом та просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Позивач у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, без фіксації технічними засобами, на задоволенні позову наполягала.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, причини неявки не повідомив.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, була повідомлена про дату, час та місце судового засідання, причини неявки не повідомила.

Згідно до положення ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З огляду на викладене, враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, доказів про поважність неявки до суду не надав, також не подав відзив на позовну заяву та позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи тому у відповідності з вимогами ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, постановивши по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, та дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено ,що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , що вбачається із свідоцтва про смерть , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції , актовий запис №5457 від 02.04.2015 року .

Позивачка поховала свого чоловіка та несла усі витрати , які були пов`язані з його похованням, що підтверджується довідкою про причину смерті № 403 , виданим КЗОЗ ХОБСМЕ 02.04.2015 року, лікарським свідоцтвом про смерть № 103Ат від 02.04.2015 року, рахунком-замовленням на поховання та продаж ритуальної атрибутики від 02.04.2015 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на все його майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 .

03.02.2021 року позивачка звернулась до ПН ХМНО Безуглої С.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , однак, в оформленні спадкових прав нотаріальною конторою позивачці відмовлено у зв`язку з не наданням документів , які б підтверджували доказів проживання однією сім`єю.

Факт постійного проживання ОСОБА_1 однією сім`єю , як чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу зі спадкодавцем ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_3 підтверджується : довідкою про причину смерті № 403 , виданим КЗОЗ ХОБСМЕ 02.04.2015 року, лікарським свідоцтвом про смерть № 103Ат від 02.04.2015 року, рахунком-замовленням на поховання та продаж ритуальної атрибутики від 02.04.2015 року , Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 67614950 від 31.12.2021 року, копіює свідоцтва про смерть , виданого 02.04.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції , актовий запис №5457,постановою ПН ХМНО Безуглої С.О. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.12.2021 року , наявністю правоустановчих документів у позивача

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 03.03.2023 року встановлено факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зі спадкодавцем ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу у період з 2005 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 день смерті ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, востаннє Указом Президента України №573/2022від 12.08.2022 з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07 лютого 2023 року № 2915-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись статтями 4, 12, 13, 76, 211, 223, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статтями 1216-1218, 1220, 1272 ЦК України суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради , третя особа : ПН ХМНО Безугла С.О. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП : НОМЕР_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити рішення суду в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Майстренко О.М.