Справа № 229/4084/23
Провадження № 2/229/1701/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 листопада 2023 р. м. Дружківка, Донецької області

Дружківський міський суд в Донецькій області у складі:

головуючого судді: Медінцевої Н.М.

присекретарі судового засідання: Серафимової Ю.О.,

розглянувши позовну заяву керівника Краматорської окружної прокуратури в Донецькій області Олександра Грушка, який діє в інтересах Дружківської міської ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди,завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Краматорської окружної прокуратури в Донецькій області Олександр Грушко,який діє в інтересах Дружківської міської ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди,завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. в розмірі 85857 грн. 12 коп.

В обгрунтування позовних вимог зазначає про те, що відповідач Вироком Дружківського міського суду Донецької області від 12.10.2022, (справа № 229/1447/22, провадження 1-кп/229/409/2022), який набрав чинності 14.11.2022, укладену між прокурором Краматорської окружної прокуратури Косенковим Я.В. та обвинуваченим ОСОБА_1 було затверджено 19.08.2022 року, ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання: у вигляді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 17000,00 грн.

У відповідності до ст. 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм правом та не направив суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти неї.

Представник заявника не з`явилися, про дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином. При цьому представник позивача подав заяву, в якій не заперечує щодо розгляду справи за його відсутності та винесення заочного рішення.

Представник позивача в особі Державної Екологічної інспеції в Донецькій області надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, в задоволенні позовних вимог наполягає.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи думку представника позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи у відсутності учасників процесу.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 та п. 8 і 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання, а одними із способів захисту цивільного права є відшкодування збитків, інші способи відшкодування майнової шкоди та відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Доказовий процес у цивільному судочинстві має велику значимість через його важливість для вирішення кожної справи і загальнообов`язковість, оскільки без належного підтвердження необхідних обставин особа не отримає бажаного результату та не зможе повною мірою використати надані державою юрисдикційні гарантії захисту прав, свобод та інтересів осіб у разі їх порушення, невизнання або їх оспорення.

Належність та допустимість доказів визначають ст.ст. 77,78 ЦПК України.

Судом визнано доведеним, що 22.07.2022 близько 09:00 годині (більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилося можливим), у ОСОБА_1 виник злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у власних цілях для продажу та отримання грошових коштів. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_1 запропонував своїм знайомим ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 підзаробити. 22.07.2022 ОСОБА_1 , привізши своїх знайомих до ділянки лісової смуги, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована міє селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, побачив тринадцять (13) сиро ростучих дерев породи ясень, на порубку у останнього виник злочинний умисел.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, 22.07.2022 ОСОБА_1 наказав ОСОБА_4 , аби той за допомогою бензопили, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, не маючи лісорубного квитку і без законних на те підстав, знаходячись в лісовій смузі де з насадження ясеня, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, здійснив незаконне спилювання тринадцяти сироростучих дерев породи ясеню, діаметрами від 11 до 54 сантиметрів, що призвело до припинення росту дерев, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , наказав збирати дані спиляні дерева породи ясень до купи. Після спилювання даних дерев породи ясень, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 сіли до автомобілю марки ГАЗ, під керуванням якої був ОСОБА_1 , на якому вони приїхали до даної лісосмуги, залишили спиляні дерева, та відправилися до м.Краматорськ Донецької області.

У подальшому, 23.07.2022 ОСОБА_1 на автомобілі марки ГАЗ д.н.з. НОМЕР_1 , 2002 р.в. білого кольору, номер шасі НОМЕР_2 , забрав ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та відправилися до ділянки лісової смуги, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, де перед цим 22.07.2022 вчинили незаконний спил дерев породи ясень. Приїхавши на вищевказане місце, загрузили раніше спиляні дерева породи ясень до автомобілю марки ГАЗ д.н.з. НОМЕР_1 , 2002 р.в. білого кольору, номер шасі НОМЕР_2 , та направилися в м.Краматорськ. 23.07.2022 приблизно о 11:38 годині в м.Дружківка, даний автомобіль був зупинений працівниками поліції.

Згідно розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, проведеного у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, сума шкоди за фактом незаконної порубки 13 дерев породи ясень, без дозвільних документів у лісополосі біля с.Миколайпілля Дружківської ВЦА Донецької області, складає 85857 грн. 12 коп.

Вказана шкода в добровільному порядку відповідачем ОСОБА_1

не відшкодована.

Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вини, шкоди, внаслідок порушення ним законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Окрім того, обставини, вказані у вироку Дружківського міського суду Донецької області від 12.10.2022, є встановленими та не підлягають доказуванню.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Під час досудового розслідування та судового розгляду позов про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення не заявлявся, внаслідок чого вона залишається не відшкодованою.

Крім того, відповідно до листа Дружківською міською військовою адміністрацією Краматорського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області останні не звертались до суду із позовною заявою до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди заподіяної незаконною порубкою дерев у захисних лісових насадженнях.

Згідно вимог ст. ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно ч. ч. 1, 3, 7 ст. 128 КПКУкраїни особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого. Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Статтею 60 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища» визначено, що полезахисні лісові смуги підлягають особливій охороні як природні комплекси, що мають велику екологічну цінність для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних явищ.

Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Згідно зі статтею 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

У відповідності зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 1 ЛК України встановлено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи (стаття 7 ЛК України).

Згідно з частиною другою статті 24 ЛК України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.

Пунктом 1 частини першої статті 105 ЛК України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.

Так, 22.07.2022 близько 09:00 годині (більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилося можливим), у ОСОБА_1 виник злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у власних цілях для продажу та отримання грошових коштів. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_1 запропонував своїм знайомим ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 підзаробити. 22.07.2022 ОСОБА_1 , привізши своїх знайомих до ділянки лісової смуги, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, побачив тринадцять (13) сиро ростучих дерев породи ясень, на порубку у останнього виник злочинний умисел.

Діючи умисно, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, 22.07.2022 ОСОБА_1 наказав ОСОБА_4 , аби той за допомогою бензопили, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, не маючи лісорубного квитку і без законних на те підстав, знаходячись в лісовій смузі де з насадження ясеня, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, здійснив незаконне спилювання тринадцяти сироростучих дерев породи ясеню, діаметрами від 11 до 54 сантиметрів, що призвело до припинення росту дерев, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , наказав збирати дані спиляні дерева породи ясень до купи. Після спилювання даних дерев породи ясень, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 сіли до автомобілю марки ГАЗ, під керуванням якої був ОСОБА_1 , на якому вони приїхали до даної лісосмуги, залишили спиляні дерева, та відправилися до м.Краматорськ Донецької області.

У подальшому, 23.07.2022 ОСОБА_1 на автомобілі марки ГАЗ д.н.з. НОМЕР_1 , 2002 р.в. білого кольору, номер шасі НОМЕР_2 , забрав ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та відправилися до ділянки лісової смуги, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області, де перед цим 22.07.2022 вчинили незаконний спил дерев породи ясень. Приїхавши на вищевказане місце, загрузили раніше спиляні дерева породи ясень до автомобілю марки ГАЗ д.н.з. НОМЕР_1 , 2002 р.в. білого кольору, номер шасі НОМЕР_2 , та направилися в м.Краматорськ. 23.07.2022 приблизно о 11:38 годині в м.Дружківка, даний автомобіль був зупинений працівниками поліції.

Тим самим ОСОБА_1 в порушення ст.ст.5,12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ст. ст. 24, 67, 68 Лісового кодексу України, наказу Міністерства будівництва, архітектури та житлового комунального господарства України №105 від 10.04.2006 «Про затвердження Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України», постанови Кабінету міністрів України від 23.05.2007 №761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, не маючи лісорубного квитка і без законних на те підстав, знаходячись в полезахисній смузі, на якій є насадження породи ясеню, яка належить до захисних насаджень лінійного типу, що має важливе значення для захисту навколишнього природного середовища, виконує захисні функції, не допускає продування грунту, що впливає на сільськогосподарські культури, за координатами 48 33 23.87, 37 30 59.77, яка розташована між селами Райське та Миколайпілля Дружківського ОТГ Краматорського району Донецької області.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, проведеного у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, сума шкоди за фактом незаконної порубки 13 дерев породи ясень, без дозвільних документів у лісополосі біля с.Миколайпілля Дружківської ВЦА Донецької області, складає 85857 грн. 12 коп.

Відповідно до ст.13 Конституції України, ст.324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.142 Конституції України, ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно із п.ї ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Нормативи, за якими виділяються особливо захисні лісові ділянки, встановлюються у відповідності до Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 733 від 16.05.2007. Згідно пункту 7 цієї Постанови до категорії захисних лісів відносяться лісові ділянки, що виконують функцію захисту навколишнього природного середовища та інженерних об`єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів, зокрема: 1) лісові насадження лінійного типу (полезахисні лісові смуги, державні захисні лісові смуги, лісові смуги уздовж забудованих територій населених пунктів).

Згідно ст. 22 Земельного кодексу України, полезахисні лісові смуги та інші захисні насадження, крім тих, що віднесені до земель лісогосподарського призначення, належать до земель сільськогосподарського призначення у категорії несільськогосподарських угідь.

Згідно статті 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні зокрема у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Згідно з статтею 107 Лісового кодексу України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до пункту 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» у справах про лісопорушення розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.

Відповідно до вимог п. «д» ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

Крім того, згідно положень ч. ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з проведеним Державною екологічною інспекцією у Донецькій області розрахунком шкоди, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 № 655 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, знищенням внаслідок порубки дерев, завдано шкоди на загальну суму 85857 грн. 12 коп.

У даному випадку, шкоду заподіяно з вини ОСОБА_1 , тобто наявний такий елемент складу цивільного правопорушення як причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільної правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки; б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вина заподіювача шкоди.

Таким чином, цивільно-правову відповідальність за порушення природоохоронного законодавства внаслідок незаконної порубки повинен нести відповідач, який в судовому порядку був визнаний винним.

Оскільки внаслідок неправомірних дій відповідача завдано істотної шкоди державі, яка до теперішнього часу не відшкодована, керівник Краматорської окружної прокуратури звертається до Дружківського міського суду Донецької області з вказаним позовом в інтересах держави в особі Дружківської міської ради повноваження якої здійснює Дружківська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області та Державної екологічної інспекції у Донецькій області в порядку представництва інтересів держави з метою відшкодування шкоди, завданої лісу кримінальним правопорушенням. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Враховуючи вищевикладе та керуючись статтями 66, 68, 131-1 Конституції України, ч. ч. 1, 3, 7 ст. 128 КПК України, ч. 1 ст. 105, ст. 107 Лісового кодексу України, п. «д» ч. 1 ст. 12, ч.ч.4,5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища», ч. 1 ст. 1166 ЦК України, п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, ст.ст.19, 56, 175, 177 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

позовну заяву керівника Краматорської окружної прокуратури в Донецькій області Олександра Грушка, який діє в інтересах Дружківської міської ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , про відшкодування матеріальної шкоди,завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев) на користь Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області (код ЄРДПОУ 44776050) в сумі 85857 грн. 12 коп. (вісімдесят п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят сім гривень дванадцять копійок) на рахунок, відкритий в Казначействі України (ЕАП) за наступними реквізитами: (UA0005694, отримувач: Донецьке ГУК/Дружківська МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, код платежу 24062100 грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.М. Медінцева