У Х В А Л А

про повернення зустрічної позовної заяви

04 грудня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований 22 грудня 2007 року Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управлінням Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №2774.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 вересня 2023 року для розгляду визначено суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою від 04 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 25 жовтня 2023 року справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

28 листопада 2023 року ОСОБА_1 подано до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, в якій він просить суд визначити місце проживання малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком ОСОБА_1 .

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28 листопада 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст.193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 статті 193 ЦПК України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таку правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/2345/17.

Так судом встановлено, що предметом первісного позову є розірвання шлюбу, а предметом зустрічного позову - визначення місця проживання дитини.

Відтак, суд прийшов до висновку, що обидва позови не є взаємопов`язані і спільний їх розгляд не є доцільним, адже задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову та призведе до затягування розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ч.2 ст.193 ЦПК України, а тому її необхідно повернути заявнику на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України.

Одночасно суд роз`яснює заявнику ОСОБА_1 його право звернутися з указаними позовними вимогами до суду в загальному порядку.

Керуючись ст.193, 194, 195, 260, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини - повернути ОСОБА_1 .

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова