20.06.2023 Єдиний унікальний номер 205/4246/23
Провадження № 2/205/1914/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2023 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участю секретаря судового засідання Бондаренко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про відкладення судового засідання на дату коли вона фізично зможе бути присутньою на засіданні по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Гауке Ольги Іванівни до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року ОСОБА_2 , в особі свого представника адвоката Гауке О.І., через систему «Електронний суд» звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.05.2023 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 23.05.2023 рік, яке в подальшому було відкладено на 08 год. 40 хв. 20.06.2023 рік.

В судове засідання учасники справи не з`явились.

Стороною позивача в особі представника адвоката Гауке О.І. подано до суду, зареєстроване в канцелярії, клопотання про розгляд справи без участі позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити.

Від відповідача ОСОБА_1 надійшло на електронну пошту суду, зареєстроване в канцелярії, електронне звернення, в якому остання зазначає, що не згодна з розлученням, на теперішній час перебуває в республіці Польша та у зв`язку з військовими діями та проблемами зі здоров`ям не може повернутися в Україну та бути присутнєю у судовому засіданні. У зв`язку з чим просить суд перенести судове засідання на дату коли вона фізично зможе бути присутньою на засіданні.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання заявлене відповідачем щодо відкладення судового засідання на дату коли остання зможе бути фізично присутньою у судовому засіданні, суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 258 ЦПК України питання про відкладення розгляду справи вирішується судом шляхом постановлення ухвали.

Як зазначено вище, ухвалою суду від 08.05.2023 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників справи та в п. 6 ч. 2 якої вказано на обов`язок виконання процесуальних дій у встановлені законом або судом строк.

Обов`язок з`являтися в судове засідання за викликом суду визначено п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України в разі якщо явка визнана судом обов`язковою, або, як визначено в ч. 1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Однак, у даній справі таких питань судом не вирішувалось та відповідних ухвал не постановлялось.

Разом з цим, згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Згідно ч. 4 ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Положеннями ч. 2 ст. 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Разом з тим, на даний час наявності таких підстав не встановлено.

Виходячи зі змісту звернення відповідачки, остання просить суд відкласти розгляд справи до можливості її фізичної присутності у судовому засіданні, посилаючись як на проблеми зі здоров`ям так і на військові дії в Україні. При цьому, доказів, що відповідачка за станом здоров`я перебуває на лікарняному, останньою суду не надається.

Разом з цим, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року було введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» був продовжений.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Частинами 1 та 2 статті 10 ЦПК України встановлено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, суди продовжують здійснювати надані ним повноваження і у період воєнного стану.

Водночас, очевидним є той факт, що внаслідок військової агресії з боку Російської Федерації є труднощі пов`язані із безпосередньою явкою учасників справи у судове засідання до відповідного суду.

Частиною 7 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Положеннями ч.ч. 1, 2, 3 ст. 212 ЦПК України визначено право учасника справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року №1845/0/15-21 затверджено «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» (далі Положення) яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів) (п. 2 р. 1).

Так, п. 45 р. 3 Положення встановлено, що підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів; у приміщенні іншого суду - за допомогою технічних засобів суду; в установі попереднього ув`язнення, установі виконання покарань або медичному закладі - за допомогою технічних засобів, наявних у відповідній установі. Підсистема відеоконференцзв`язку також забезпечує користувачам можливість брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції. Особливості порядку проведення таких засідань можуть встановлюватися відповідними органами та установами системи правосуддя. Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Згідно п. 46 р. 3 Положення, за наявності в суді технічної можливості, учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Згідно п. 49 р. 3 Положення, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Згідно п. 47 р. 3 Положення, за наявності в суді технічної можливості учасник справи може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду за допомогою технічних засобів суду.

Таким чином, враховуючи вищезазначені положення законодавства, відповідачка, в разі наявності у неї бажання бути присутньою у судовому засіданні при розгляді даної справи та неможливості її безпосередньої явки до залу судового засідання приміщення суду, має можливість скористатися наданим їй правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у тому числі, з використанням останньою власних технічних засобів.

Однак, відповідних заяв або клопотань відповідачем до суду не заявлялось.

З урахуванням викладеного вище, суд вважає необхідним відмовити відповідачці в задоволенні її заяви в частині відкладення судового засідання на дату коли остання зможе фізично бути присутньою у судовому засіданні.

Разом з тим, суд вважає можливим відкласти судове засідання на іншу дату, надавши можливість відповідачці скористатися наданим їй законодавством правом участі у судовому засіданні при розгляді даної справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Крім того, слід зазначити, що нормами Цивільного процесуального Кодексу України, сторони наділені певними повноваженнями, як-то відповідач наділений правом подати відзив на позов (ст. 178 ЦПК України), в якому, згідно ч. 1 ст. 178 ЦПК України, відповідач викладає заперечення проти позову.

Згідно приписів ч. 3 ст. 178 ЦПК України, у відзові на позов, відповідачем, у тому числі, зазначаються заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права (п. 5); перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання (п. 6); заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті (п. 7). Крім того, згідно вимог п. 1 ч. 5 ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Однак, в порушення наведених норм Цивільного процесуального Кодексу України, відповідачем не подавалось до суду відзову на позов, в разі наявності у неї заперечень проти позову, що вбачається зі змісту електронного звернення останньої до суду, в якому зазначає на незгоду на розлучення, як і відсутні обґрунтування причин незгоди з позовом, посилання на відповідні докази та норми права.

Суд роз`яснює, що згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовити.

Судове засідання по цивільній справі єдиний унікальний номер 205/4246/23 за позовною заявою ОСОБА_2 в особі представника адвоката Гауке Ольги Іванівни до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відкласти на 15 годину 00 хвилин 12.07.2023 рік, про що повідомити учасників справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http:/ln.dp.court. gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Копію даної ухвали суду направити учасникам справи до відому.

Суддя: Н.О. Бізяєва