Справа №359/5176/20
Провадження №2-др/359/72/23
УХВАЛА

20 грудня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Шандар М.М.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

встановив:

В листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною заявою та обґрунтовує її тим, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 30 жовтня 2020 року був розірваний шлюб, укладений 19 червня 2015 року між ОСОБА_2 та відповідачем, зареєстрований у виконавчому комітеті Щасливської сільської ради Бориспільського району, про що був складений відповідний актовий запис №31. ОСОБА_1 посилається на те, що означеним судовим рішенням не було вирішено питання про відновлення дошлюбного прізвища відповідача « ОСОБА_3 ». Тому ОСОБА_1 просить суд усунути допущений процесуальний недолік та ухвалити додаткове рішення, яким відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

ОСОБА_2 не з`явився у судове засідання. Як вбачається з ч.4 ст.270 ЦПК України, його неявка не перешкоджає розгляду процесуального питання про ухвалення додаткового рішення.

Вислухавши пояснення відповідача та дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов таких висновків.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 30 жовтня 2020 року (а.с.21-22) був розірваний шлюб, укладений 19 червня 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований у виконавчому комітеті Щасливської сільської ради Бориспільського району, про що був складений відповідний актовий запис №31.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 9 «Судові рішення» розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз.1 п.20 постанови №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», додаткове рішення не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участь у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Зі змісту резолютивної частини пред`явленого позову (а.с.3) вбачається, що ОСОБА_2 не заявляв вимогу про відновлення дошлюбного прізвища дружини « ОСОБА_3 ». У відзиві на позов (а.с.16-17) ОСОБА_1 також не просила суд відновити її дошлюбне прізвище. Ці обставини свідчать про те, що означене питання навіть не було предметом судового розгляду. Це підтверджується також змістом протоколу судового засідання (а.с.19-20). Тому цілком логічним та послідовним є те, що судовим рішення не було вирішено питання про відновлення дошлюбного прізвища відповідача « ОСОБА_3 ».

З огляду на це суд висновує про відсутність підстав для ухвалення додаткового рішення та відновлення дошлюбного прізвища відповідача у судовому порядку. Тому у задоволенні заяви, поданої ОСОБА_1 , належить відмовити.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.4, ч.5 ст.259, ст.ст.263-265, ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення відмовити.

На підставі п.3, п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України роз`яснити ОСОБА_1 -рівні, що на підставі ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» вона має право відновити своє дошлюбне прізвище в адміністративному порядку, передбаченому Порядком розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №915 від 11 липня 2007 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець