Провадження № 2/643/4933/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2023

13 грудня 2023 року місто Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Сугачова О.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шевченко Дар`ї Станіславівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шевченко Д.С. звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 21.11.2023 позовна заява залишена без руху, позивачці надано строк на усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали суду від 21.11.2023 від представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Шевченко Д.С. надано заяву про усунення недоліків.

Як видно із заяви про усунення недоліків, з боку позивачки не виконано вимоги ухвали суду від 21.11.2023, натомість в прохальній частині такої заяви викладено вимоги про витребування доказів.

Суд, вважає необхідним роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане у строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановлено строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, суд роз`яснює, що клопотання про витребування доказів подається окремо від тексту позовної заяви чи іншої заяви, окремим клопотанням, з дотриманням вимог ч.ч. 1,2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України.

Клопотання про витребування доказів, яке подане саме в порядку ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, може бути розглянуте судом лише після відкриття провадження у справі.

Також, суд роз`яснює, що відповідно до положень ч. 4 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Відтак, вимоги ухвали суду від 21.11.2023 з боку позивачки не виконані, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне повторно залишити позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шевченко Дар`ї Станіславівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, без руху, а також повторно зазначити таке.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше передбачено законом.

З позовної заяви вбачається, що місце проживання чи перебування відповідача ОСОБА_2 зазначено позивачкою як: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Судом було здійснено запит щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача як фізичної особи.

Відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 20.11.2023, відповідач ОСОБА_2 не зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Відомості стосовно місця реєстрації ОСОБА_2 в Реєстрі відсутні.

Судом додатково було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача як фізичної особи.

Як вбачається з відповіді № 330141 від 20.11.2023, відомості стосовно зареєстрованого місця проживання чи перебування відповідача ОСОБА_2 відсутні.

Статтею 28Цивільного процесуального кодексу України передбачено підсудність справ за вибором позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається судом з позовної заяви, позивачка вказує своє місце реєстрації як: АДРЕСА_1 .

Зазначена позивачкою адреса відноситься до території Салтівського району м. Харкова.

Однак, позивачка могла б скористатися правом звернення з цим позовом до Московського районного суду м. Харкова за своїм зареєстрованим місцем проживання, якщо б мала на своєму утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей.

Між тим, як вбачається судом з позовної заяви та доданих документів, сторони спільних дітей від шлюбу не мають.

Крім того, позивачкою не надано суду інших доказів, які б надавали право позивачці обрати альтернативну підсудність справи відповідно до ч. 2 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України.

Положеннями ч. 9 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Жодних підтверджень стосовно останнього відомого позивачці місця реєстрації чи проживання відповідача в Салтівському районі м. Харкова, перебування його майна, чи постійного його зайняття (роботи), суду також не надано.

Отже, позивачці ОСОБА_1 необхідно надати суду обґрунтування та докази, на підставі яких вона звернулася саме до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою про розірвання шлюбу, тобто підтвердження вибору підсудності справи.

Згідно зі ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шевченко Дар`ї Станіславівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позову впродовж десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова