Справа № 296/1320/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

ЗАОЧНЕ

"25" травня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Рабчинській Я.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду у місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на період навчання, -

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м.Житомира 13.02.2023р. надійшов позов ОСОБА_1 , в якому останній просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь аліменти на період навчання до 30.06.2026р.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що він є сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Відповідно до рішення суду шлюб між батьками розірвано 08.09.2009р. Позивач вказує, що після розірвання шлюбу весь час проживав з матір`ю, а з відповідача стягувались аліменти на утримання до настання його повноліття. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 продовжив навчання та здобуває вищу освіту в Державному університеті «Житомирська політехніка», а вирішити питання щодо свого утримання на період навчання з ОСОБА_2 не вбачається можливим, позивач просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Позивач в засідання суду не з`явився, від його представника ОСОБА_4 25.05.2023р надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення судової повістки про виклик, яка разом з копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками судом направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідача, відомості про яке надано відповідним органом реєстрації.

Згідно з постановою Верховного Суду від 18 березня 2021 року за справою № 911/3142/19 надіслання листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю суду.

Також, секретарем судового засідання додатково повідомлено ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи шляхом направлення повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» від 12.04.2023р.

Згідно ч.1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 розірвано 08.12.2009р., що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, серія НОМЕР_1 (а.с. 8).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 є батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підтвердження чого в матеріалах справи наявне свідоцтво про народження видане Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського обласного управління юстиції, запис № 2717 (а.с. 6).

Відповідно до свідоцтва про зміну імені від 10.09.2020р. виданого Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), серія НОМЕР_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінив ім`я на ОСОБА_1 (а.с. 7).

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи виданої Управлінням ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради Вих. № 10-14/20234 від 07.10.2020р., ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 4).

Договір про навчання у закладі вищої освіти № 22.01-03.06/Д-380-2022 від 06.09.2022р. свідчить про те, що ОСОБА_1 є студентом 1 курсу денної форми навчання, за освітньою програмою «Комп`ютерна графіка та розробка ігор», за спеціальністю «122 Комп`ютерні науки» у Державному університеті «Житомирська політехніка», навчання закінчує 01.07.2025р. (а.с. 9).

Відповідно договору про оплату освітніх послуг між Державним університетом «Житомирська політехніка» та фізичною (юридичною) особою № 2201-122.00.//Б/Д-220-2022 від 06.09.2022р. вбачається, що загальна вартість навчання на момент укладення становить 100000,00 грн. у термін з 2022 по 2026 р.р. (а.с 10).

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку передбаченого ч.5 ст.157 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» батько та мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Відповідно до п. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Відповідно до ст. 199 Сімейного кодексу України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Чинним законодавством України встановлено, що діти рівні у своїх правах незалежно від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Батьки зобов`язані утримувати своїх неповнолітніх дітей та повнолітніх дітей, які продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги. Зобов`язання з утримання дітей виникає за наявності сукупності таких умов: родинного зв`язку між батьками й дитиною (кровний зв`язок між батьками та дитиною або зв`язок між усиновлювачем і усиновленою дитиною); неповноліття дитини; навчання повнолітньої дитини; відсутність підстав для звільнення батьків від сплати аліментів; можливість батьків надавати матеріальну допомогу.

Частиною 1 ст. 200 Сімейного кодексу України встановлено, що суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у ст. 182 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 200 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.

Положеннями статті 182 Сімейного кодексу України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Частиною 2 статті 182 Сімейного кодексу України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 6 від 15.05.2006 судам роз`яснено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача аліментів на користь ОСОБА_1 , який продовжує навчання, є законними.

Суд бере до уваги, що заперечень від ОСОБА_2 щодо неможливості надавати матеріальну допомогу повнолітньому ОСОБА_1 , який продовжує навчання, на адресу суду не надходило.

Визначаючи розмір аліментів, що підлягають до стягнення, суд враховує положення статті 182 Сімейного кодексу України, й те, що позивач є повнолітнім, навчається на денному відділенні закладу вищої освіти, відповідачем не надано доказів неможливості надавати матеріальну допомогу, а тому з відповідача підлягають стягненню аліменти у розмірі 1/4 частини всіх доходів, але не менше 50% встановленого прожиткового мінімуму.

Оскільки позивач згідно Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору то відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133, 141, 223, 259, 263, 264, 265, 280-281, 430 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на період навчання - задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на його утримання, як на повнолітню дитину, яка продовжує навчання, у розмірі 1/4 частини всіх доходів, але не менше 50% встановленого прожиткового мінімуму, щомісячно, починаючи з 13.02.2023р. і до закінчення навчання тобто до 30.06.2026р., але не більше ніж до досягнення 23-х років.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 1073,60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто Корольовським районним судом м. Житомира за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира в 30-денний строк з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя В. П. Маслак

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

РНОКПП НОМЕР_3

Відповідач:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

РНОКПП НОМЕР_4