Дата документу 21.06.2023Справа № 643/100/21
Провадження № 2-о/554/106/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.06.2023 року м.Полтава

Октябрський районний суду м. Полтави у складі:

головуючого судді - Материнко М.О.,

основних присяжних Форостяна І.С., Медвінської О.В.,

за участю секретаря судового засідання Галич-Брюховецької О.Л.,

розглянувши цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до Московського районного суду м. Харкова із заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 недієздатним, встановити над ним опіку і назначити його опікуном.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Горбунової Я.М. від 12.01.2021року відкрито провадження та справу призначено до розгляду за окремого провадження.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 08.03.2022 №2/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави, вказана позовна заява підсудна Октябрському районному суду м. Полтави.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.09.2022року, зазначену справу передано у провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Барбанової В.В.

Ухвалою судді Октябрський районний суду м. Полтави Барбановою В.В. від 14.09.2022року прийняти до провадження та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за окремого провадження.

На підставі рішення голови Верховного Суду від 23.11.2022 року № 176/1/149-22 про припинення відрядження судді Барабанової В.В., дана цивільна справа, згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передана на розгляд судді Материнко М.О.

Ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави від 24.03.2023 року справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду на 28.03.2023року.

У подальшому заявник по справі, повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи, повторно 21.06.2023року без поважних причин до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з?явився.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

Як встановлено, заявник ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи 28.03.2023року повідомлявся, але до суду не з`явився. Заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Позивач ОСОБА_3 про час та місце розгляду справи 21.06.2023року повідомлялася, але до суду не з`явився. Заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Так, згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу і їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На момент розгляду справи суду не було надано заявником жодних відомостей щодо зміни його місця проживання.

Таким чином, суд вжив усіх необхідних заходів щодо повідомлення заявника про дати, час та місце судових засідань.

Відповідно до ч.ч.1, 2, п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Окрім того, розгляд справи упродовж розумного строку є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, про що неодноразово вказував у своїх рішенням Європейський суд з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою заявника ОСОБА_1 , приймає до уваги позицію Верховного Суду, викладену у своїй постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з таким саме позовом. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст. 223, 257 ЦПК України, та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.257 суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду, оскільки заявник без поважних причин повторно не з?явився в судове засідання. Таким чином, згідно ст. 257 ЦПК України, даний позов належить залишити без розгляду.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 44, 131, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна залишити без розгляду, одночасно роз?яснивши право повторного звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів з дня її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - до Полтавського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.О. Материнко

Основні присяжні: І.С. Форостяна

О.В. Медвінської