УХВАЛА

про передачу справи за підсудністю

"18" грудня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі: судді Лисиченко С.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Південної міської ради Харківського району Харківської області, Департаменту реєстрації Харківської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції, Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЛАСТА», про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спадкування за законом та визнання права на частку у статутному капіталі ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до Південної міської ради Харківського району Харківської області, Департаменту реєстрації Харківської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції, Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЛАСТА», про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спадкування за законом та визнання права на частку у статутному капіталі, відповідно до якої просить: відстрочити (розстрочити) сплату судового збору ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), але не довше винесення судового рішення; встановити факт сумісного проживання ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 29 серпня 1990 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), право на 0,92 відсотки розмір частки статутного капіталу 4690 (чотири тисячі шістсот дев`яносто) гривні Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЛАСТА», код ЄДРПОУ 24478982 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), право власності на житловий будинок літ. «А-1», житловою площею 96,90 кв.м., загальною площею 251,00 кв.м. з надвірними будівлями АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКІГІП НОМЕР_1 ), право власності на земельну ділянку, адреса об`єкта: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :00:016:0070, площею 0,1 га; визнати за ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), право власності на земельну ділянку, адреса об`єкта: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :00:016:0071, площею 0,057 га. Солідарно стягнути з Південної міської ради Харківського району Харківської області (Код ) та ДЕПАРТАМЕНТУ РЕЄСТРАЦІЇ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (Код ) на користь ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2023 справу передано для розгляду головуючій судді С.М. Лисиченко.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність передачі позовної заяви за підсудністю з наступних підстав.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист. Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), а також практики Європейського суду з прав людини, які, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п.1 ст.6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Згідно зі частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьою цієї статті.

Статтею 30 ЦПК України визначено перелік позовів, які розглядаються за правилами виключної підсудності.

Так, за змістом частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачка просить суд, зокрема, визнати за нею право власності на житловий будинок літ. «А-1», житловою площею 96,90 кв.м., загальною площею 251,00 кв.м. з надвірними будівлями АДРЕСА_1 ; визнати за нею право власності на земельну ділянку, адреса об`єкта: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :00:016:0070, площею 0,1 га; визнати за нею право власності на земельну ділянку, адреса об`єкта: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :00:016:0071, площею 0,057 га.

З аналізу логічної послідовності змін до формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю вбачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Подібні правові висновки щодо застосування правил виключної підсудності спорів з приводу нерухомого майна викладено у постанові Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18, у постанові Верховного Суду від 26 травня 2021 року у справі № 506/33/19 .

Як було зазначено, предметом позову у цій справі є визнання за позивачкою права власності на майно, в тому числі і нерухоме, в порядку спадкування.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що даний позов має пред`являтися за місцем знаходження нерухомого майна, за правилами виключної підсудності.

З матеріалів справи вбачається, що нерухоме майно, право власності на яке просить визнати позивачка, знаходиться в межах територіальної юрисдикції Харківського районного суду Харківської області.

Правила підсудності справ у цивільному судочинстві можуть визначатися лише процесуальним законом. У разі, якщо судом не буде вжито заходів щодо передачі цивільної справи за підсудністю, як наслідок, справа буде розглядатись неповноважним судом, що є підставою для скасування судового рішення, прийнятого за результатами даної справи.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За таких обставин, відповідно до статті 31 ЦПК України, дану позовну заяву необхідно передати за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області за місцем знаходження нерухомого майна.

На підставі наведеного та керуючись ст. 19, 23, 30, 31, 187, 258, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Цивільну справу №953/12122/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Південної міської ради Харківського району Харківської області, Департаменту реєстрації Харківської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції, Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЛАСТА», про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спадкування за законом та визнання права на частку у статутному капіталі - передати за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області.

Копію ухвали направити позивачці для відома.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/.

Суддя - С.М. Лисиченко