Єдиний унікальний номер 722/806/23
Номер провадження 2/722/173/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року Сокирянський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Суського О.І.

секретаря судових засідань Козак А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом, поданимкерівником Дністровської окружної прокуратури Руснаком Петром, який діє в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області (Чернівецький рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області Руснак П., який діє в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області звернувся в суд із вказаним вище позовом. Посилався на те, що постановою Сокирянського районного суду Чернівецької області від 05.09.2022 року у справі № 722/1268/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (грубе порушення правил рибальства) та притягнуто до адміністративної відповідальності копія постанови додається. Постанова набрала законної сили 05.10.2022 року та в апеляційному порядку не оскаржувалась. Судом було встановлено, що 27.07.2022 року біля 05 год. 10 хв. ОСОБА_1 , знаходячись на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с.Непоротове Дністровського району Чернівецької області не маючи дозвільних документів, здійснював незаконний лов водних біоресурсів (риби) з берега, забороненим знаряддям лову, а саме двома сітками ставними: L-50 метрів, Н- 1,5 метрів, Q- 80x80 мм в кількості 1 шт. та L-50 метрів, Н- 1,5 метрів, Q- 25x25 мм в кількості 1 шт., виловивши при цьому рибу: плітка - 11 шт., лящ - 1 шт., окунь - 1 шт., загальною вагою 1,5 кг, чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».

Відповідно до розрахунку шкоди до протоколу №006346, який здійснювався Управлінням державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2012 №1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування» та постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» зі змінами внесеними постановою КМУ ВІД 06.10.2021 №1039 незаконними діями ОСОБА_1 завдано шкоду в сумі 22202 грн. Вартість виловлених біоресурсів становить: плітки 11 шт. - 17391 грн (1564 грн/шт.), окунь 1 шт. - 3162 грн, лящ 1 шт. - 1649 грн., всього 22202 грн.

Постановою суду шкода з відповідача не стягнута та згідно із інформацією Сокирянської міської ради, Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області на цей час добровільно ОСОБА_1 не відшкодована.

Згідно ч.6 ст.82 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, обставини, вказані у постанові Сокирянського районного суду від 05.09.2022 року щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП є встановленими та повторно не підлягають доказуванню.

Частиною 1 ст.4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що природні ресурси України є власністю Українського народу.

Відповідно до ст. 5 цього ж Закону державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до Закону України «Про тваринний світ» тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.

Об`єкти тваринного світу, риба у тому числі, знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них (ст. 5 Закону України «Про тваринний світ»).

Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища згідно ст.ст.1,5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» є збереження природних ресурсів у тому числі тваринного світу.

Відповідно до п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань.

Відтак, ОСОБА_1 у порушення встановлених норм та правил виловив рибу забороненими знаряддями лову, чим спричинив шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 22202 грн.

Сокирянською міською радою як одним із уповноважених суб`єктів не подано позовної заяви про відшкодування завданих збитків внаслідок незаконного вилову риби.

Після винесення судом 05.09.2022 року постанови Сокирянська міська рада у відповідь на запит окружної прокуратури листом від 17.04.2023 року повідомила, що нею не будуть вживатися заходи по стягненню шкоди, завданої довкіллю ОСОБА_1 .

Отже, попри обізнаність про спричинені територіальній громаді збитки в сумі 22202 грн., міською радою ні в ході розгляду адміністративного провадження, ні у цивільному судочинстві, заходи з судового стягнення шкоди довкіллю не вжиті.

Несплата указаних збитків в умовах дефіциту бюджетних коштів негативно впливає на поповнення Державного та місцевих бюджетів і може призвести до невиконання програм, передбачених його витратною частиною, а тому є підстави для втручання органів прокуратури України шляхом звернення до суду з позовом у порядку представництва інтересів держави.

Несплата відповідачем визначеного в установленому законом порядку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів, не лише порушує майнові інтереси держави, а й безпосередньо впливає на недофінансування державою природоохоронних заходів, спрямованих на забезпечення екологічної безпеки, яка є невід`ємною умовою сталого економічного та соціального розвитку України.

У контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади, а також у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання.

Оскільки указане правопорушення виявлено працівниками Управління державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області повноваження щодо стягнення заподіяної шкоди належать також і даному суб`єкту.

Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Відповідно до п.4 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України №895 від 30.09.2015 року, Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, окрім іншого, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України.

Пунктом 7 зазначеного Положення передбачено, що Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установлено- порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Відповідно до Положення про Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області затверджене наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 №229 (у редакції наказу Державного агентства рибного господарства України від 27.11.2019 №504, зі змінами та доповненнями), Управління державного агентства меліорації рибного господарства у Чернівецькій області (Чернівецький рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.

Відповідно до п.п.4, 7.4. Положення, Чернівецький рибоохоронний патруль є правоохоронним органом, має право: подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і витворення водних біоресурсів.

Зважаючи на викладене, чинним законодавством визначено орган, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди завданої внаслідок незаконного вилову риби.

Однак Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області, як і Сокирянською міською радою, відповідних заходів не вжито, попри очевидність допущеного відповідачем правопорушення.

Чернівецькою обласною прокуратурою 14.03.2023 року на адресу Державного агентства меліорації та рибного господарства України скеровано лист за №12-79 вих-23, яким ініційовано питання щодо вжиття заходів, спрямованих на відшкодування вказаної шкоди з відповідача.

Дністровською окружною прокуратурою скеровано лист від 10.04.2023 року за № 51-106-2043вих-23, яким повторно ініційовано питання щодо вжиття заходів, спрямованих на відшкодування вказаної шкоди з відповідача .

Згідно відповідей Управління від 23.03.2023 року № 1-16-9/242-23 та від 13.04.2023 року №1-16-9/317-23 Управлінням вжиті заходи щодо відшкодування шкоди, які не дали бажаного результату (які саме заходи не вказано). Тому, для вирішення питання відшкодування збитків, завданих рибному господарству України ОСОБА_1 передали копії запитуваних матеріалів.

Указане свідчить про невжиття Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області та Сокирянською міською радою заходів на захист інтересів держави у сфері охорони водних біоресурсів.

У відповідності до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» Дністровською окружною прокуратурою попередньо повідомлено Сокирянську міську раду та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області про здійснення представництва їх інтересів у суді при стягненні збитків з ОСОБА_1 .

Просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу в розмірі 22 202 грн. Крім цього, стягнути відповідача ОСОБА_1 на користь Чернівецької обласної прокуратури сплачений судовий збір в розмірі 2684 грн.

Прокурор Тартус Д.В. у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про проведення судового засідання без його присутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник позивача Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області Войняк Н.А. в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про проведення судового засідання без її присутності, позовні вимоги підтримала повністю.

Представник позивача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області Задорожна А.І. в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про проведення судового засідання без її присутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засіданняне з`явився, однак звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує щодо задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно постанови Сокирянського районного суду Чернівецької області від 05.09.2022 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, і за його вчинення на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн. з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення: сітка ставна: довжиною -50 метрів, висотою- 1,5метрів, розмір вічка 80х80 мм; сітка ставна: довжиною -50 метрів, висотою- 1,5метрів, розмір вічка 25х25 мм. Вилучені незаконно здобуті водні живі ресурси: рибу виду плітка 11 шт., лящ-1шт., окунь 1 шт., які знаходяться на відповідальному зберіганні у ОСОБА_1 - було вирішено залишити за останнім.

Згідно вказаної постанови зазначено, що ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме 27.07.2022 року о 05 год. 10хв. на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с.Непоротове Дністровського району Чернівецької області, здійснював незаконний вилов водних біоресурсів (риби) з берега, забороненим знаряддям лову, а саме двома сітками ставними: L-50 метрів, H- 1,5метрів, Q-80х80 мм в кількості 1 шт. та L-50 метрів, H-1,5 метрів, Q-25х25 мм в кількості 1 шт., виловивши при цьому рибу: плітка - 11 шт., лящ 1 шт., окунь -1 шт., загальною вагою 1,5 кг., чим порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ». Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

Таким чином, внаслідок вчинення протиправних дій, відповідач заподіяв шкоду рибному господарству України, здійснивши незаконний вилов риби, а саме незаконним виловом водних біоресурсів видів: "плітки" - 11 шт. - 17391 грн (1564 грн. за 1 шт.), "окунь"- 1 шт. - 3162 грн, "лящ"- 1 шт. - 1649 грн., всього загальною вартістю 22202 грн.

Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 (зі змінами та доповненнями) «Про практику розгляд у цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і її майну, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи.

Згідно вимог ч. 1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

У відповідності до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та інших законів України.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року (надалі - Правила рибальства), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Згідно з ч.1, ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів тягне за собою адміністративну та цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч.4,5 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом.

Згідно із ч.4 ст.56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, враховуючи встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, а також оцінюючи надані докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача понесені останнім судові витрати по сплаті судового збору.

Керуючись ст.ст.15,47,68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.3,10,27,63 Закону України «Про тваринний світ», ст.1166 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, ч.1 ст.141, ст.ст.258-259, 263, 265, 268, 273, 354, п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву, подану керівником Дністровської окружної прокуратури Руснаком Петром, який діє в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області (Чернівецький рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 на користь Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області (, вул. Шевченка,3, м. Сокиряни Чернівецької області) шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу в розмірі 22202 (двадцять дві тисячі двісті дві) грн. на розрахунковий рахунок UА0024303, отримувач Чернів.ГУК/Сокирянська ТГ 24062100, код 37836095, код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 на користь Чернівецької обласної прокуратури судовий збір (код 02910120, банк платника ДКСУ м.Київ, код банку 820172, р/р №UА0004946, класифікація видатків бюджету - 2800) в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: