Провадження № 2/643/5180/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

19.12.2023 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , поданої в особі представника адвоката Задерей Олександра Віталійовича до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Задерей О.В. звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, в якому просить встановити факт, що вона, ОСОБА_1 , є троюрідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також просить суд визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Разом з позовною заявою представником позивача подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору представником позивача зазначено, що розмір судового збору значно перевищує розмір 5% річного доходу позивача за 2022 рік та перевищує розмір її середньомісячного чистого доходу; на утриманні у позивача перебуває малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; позивач проживає у місті Харкові, яке постійно потерпає від збройної агресії; позивач не має нерухомого майна, яке могло б приносити дохід; станом на зараз залишок коштів на рахунках позивача складає менше ста гривень; необхідність звернення до суду викликана знищенням архіву документів, а тому позивач не може підтвердити родинний зв`язок із спадкодавцем у позасудовому порядку; спір стосується спадкування квартири, а оскільки у позивача відсутнє у власності будь-яке нерухоме майно, спір фактично стосується захисту її житлових прав. На підтвердження зазначених обставин надає суду Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, отриманими в якості відповіді на запит у електронному вигляді від 28.11.2023, відповідно до яких її дохід за період з 1 кварталу 2022 року по 3 квартал 2023 року становить 114,25 гривень та 63,11 гривень. Також надає суду копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 02 жовтня 2014 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, згідно з яким ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_3 , батьками якої записані: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_1 . На підтвердження зазначених обставин також надає суду Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, відповідно до якої у зазначених реєстрах відомостей стосовно ОСОБА_1 відсутні; та виписку з АТ КБ «Приватбанк» згідно з якою баланс карти ОСОБА_1 на кінець періоду станом на листопад 2023 року становить 0,25 гривень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, основною умовою для звільнення від сплати судових витрат є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує особу звертатися з таким проханням, при цьому на підтвердження свого майнового стану особа має подати підтверджуючі документи.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Позивачем на обґрунтування клопотання надано Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, отриманими в якості відповіді на запит у електронному вигляді від 28.11.2023, за період з 1 кварталу 2022 року по 3 квартал 2023 року, а, як це закріплено вимогами ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік. Водночас, позивачкою не надано суду доказів на підтвердження розміру її річного доходу, як і не надано доказів на підтвердження відсутності у позивачки іншого доходу.

Крім того, відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, що відповідає вимога п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна, що відповідає вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Представником позивача на підтвердження вартості квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 51,90 кв.м, надано довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.11.2023 №201-06983556, сформовану в Єдиній базі даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (Додаток 2 до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку).

Проте, суд не може прийняти вказану довідку як доказ дійсної (ринкової) вартості об`єкту нерухомого майна через таке.

Згідно з п. 1 Розділу І «Загальні положення» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року №658, цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України (далі - Фонд) Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Потребу у визначенні оціночної вартості майна встановлює Податковий кодекс. Так, відповідно до вимог ст. 172 Податкового Кодексу, дохід фізичної особи від продажу об`єкта нерухомості обкладається податком ПДФО (18%) та визначається виходячи з ціни, зазначеної в договорі купівлі-продажу, але не нижче оціночної вартості нерухомості, розрахованої модулем електронного визначення оціночної вартості Єдиної бази даних звітів про оцінку. Для визначення суми податку, який має сплатити продавець, використовуються також звіти про оцінку незалежних оцінювачів, але за умови внесення до Єдиної бази даних.

Відтак, убачається, що сфера застосування оціночної вартості дуже обмежена: лише для оподаткування доходів фізичних осіб від продажу власного майна, а тому, суд не може прийняти надану представником позивача Довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, як доказ дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна, яке є предметом спору.

Натомість дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 1, ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Натомість з наданої представником позивача довідки вбачається, що позивачем не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», зокрема, не подано звіт про оцінку його ринкової вартості у відповідності до вимог п. 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003, згідно з яким передбачено, що звіт про оцінку майна, повинен бути складений у повній формі, містити дату оцінки та дату завершення складання звіту, та строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства.

З огляду на наведене, довідка про оцінку вартості об`єкта нерухомості від 28.11.2023 №201-06983556 не може бути підтвердженням ринкової вартості нерухомого майна, що унеможливлює визначитися з розміром судового збору, який слід сплатити позивачу за подання даного позову.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 , подану в особі представника адвоката Задерея О.В. до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, слід залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення недоліків позовної заяви, роз`яснивши, що у випадку не виправлення недоліків у вказаний термін, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Так, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі. Положеннями п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки суду не надано звіту про оцінку майна, суд позбавлений можливості визначити суму судового збору, який належить сплатити позивачу за пред`явлення позовної вимоги про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна.

Поряд з цим, з наданих до суду матеріалів вбачається, що позивачем заявлено одночасно дві вимоги: одна вимога немайнового характеру про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, та друга вимога майнового характеру про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна.

За правилами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Водночас, позивачем до позовної заяви не додано квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру - про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, заявлену в позовному провадженні, - в розмірі 1 073,60 гривень або доказів на підтвердження наявності підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , поданим в особі представника адвоката Задерей Олександра Віталійовича до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя : Я.Ю. Семенова