Справа № 643/2878/23
Провадження № 2/643/1117/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 Московський районний суд м. Харкова у складі : головуючого судді Майстренко О.М., за участю секретаря Риндіч О.Б. , розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики , -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до відповідачам ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 24 грудня 2020 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 було укладено договір безпроцентної позики. Між сторонами було погоджено, що позивач передає відповідачу ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 21 000 (двадцять одну тисячу) доларів США. Як факт отримання грошових коштів відповідачем було написано розписки у день передачі грошових коштів. ОСОБА_2 у розписці вказав, що у випадку, якщо він не зможе виплатити позивачу грошові кошти, які було взято у позику, то він гарантує позивачу , що зобов`язання буде виконане шляхом передачі їй у власність квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Між сторонами було погоджено, що відповідач поверне позивачу грошові кошти у листопаді 2020 року. За відповідачем ОСОБА_2 зареєстроване право власності на квартиру що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до відомостей, що містяться у Реєстрі права власності на нерухоме майно, зазначена квартира належить йому на підставі свідоцтва про право на спадщину (р.№3-584) 09.07.2005, виданого 3 ХДНК.Але, до теперішнього часу ОСОБА_2 грошові кошти позивачці не повернув. Також ОСОБА_3 20 грудня 2020 року надав на ім`я позивача розписку , про те , що він продав їй квартиру АДРЕСА_2 та зобов`язався квартиру звільнити до січня 2021 року. Квартиру дійсно він звільнив та повертатися не збирався, оскільки ним було вже придбане житло. Відповідачем зобов`язання по поверненню коштів, передбачені договором, не виконанні. Від виконання таких зобов`язань він ухиляється, що стало приводом для звернення до суду з даним позовом

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась , просила позов розглянути за її відсутністю, задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, відповідно до письмової заяви в матеріалах справи.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився , про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки в судове засідання не повідомив.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею

У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши надані позивачем докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює судове рішення про задоволення позову.

Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

24 грудня 2020 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 було укладено договір безпроцентної позики. Між сторонами було погоджено, що позивач передає відповідачу ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 21 000 (двадцять одну тисячу) доларів США. Як факт отримання грошових коштів відповідачем було написано розписки у день передачі грошових коштів. ОСОБА_2 у розписці вказав, що у випадку, якщо він не зможе виплатити позивачу грошові кошти, які було взято у позику, то він гарантує позивачу , що зобов`язання буде виконане шляхом передачі їй у власність квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

За відповідачем ОСОБА_2 зареєстроване право власності на квартиру що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до відомостей, що містяться у Реєстрі права власності на нерухоме майно, зазначена квартира належить йому на підставі свідоцтва про право на спадщину (р.№3-584) 09.07.2005, виданого 3 ХДНК.А

Статтею 2 ЦК України визначено, що учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

Відповідно до положення ст. 6 ЦК України, сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства.

Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами.

Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд.

Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Згідно до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини;

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Положенням ст. 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами. (ст. 629 ЦК України).

На підставі ст. 1047 ЦК України на підтвердження укладання договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

При цьому в ході судового розгляду справи встановлено як факт не виконання відповідачем ОСОБА_2 зобов`язання по поверненню коштів, отриманих за договором позики, так і факт неможливості виконання відповідачем повернення коштів, отриманих за договором позики від ОСОБА_1 , у зв`язку з чим суд доходить висновку щодо доцільності виконання зобов`язання шляхом стягнення в рахунок боргу майна, яке належить відповідачу ОСОБА_2 , визнання права власності за позивачем на вказане майно .

Ринкова вартість майна, що належить відповідачу ОСОБА_2 складає 805 900 гривен , що підтверджується звітом про оцінку майна ТОВ «АН СХІД-2007» .

Відповідно до ч. 1 ст.1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

У відповідності до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч. 2 ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Аналіз положення ч. 2 ст. 16 ЦК України, дає підстави для застосування можливості звернення стягнення на майно шляхом передачі позикодавцю права власності на майно позичальника в рахунок виконання зобов`язань за рішенням суду, оскільки зазначеною нормою передбачено задоволення вимог позичальника шляхом набуття права власності на майно, яке ототожнюється зі способом звернення стягнення, якщо такий спосіб передбачено законодавством та договором.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена законом.

Оригінал договору безпроцентної позики знаходиться у позивача та наданий суду, чим підтверджується невиконання відповідачами договірних зобов`язань по поверненню грошових сум .

Оскільки відповідач ОСОБА_2 не виконав свої зобов`язання та не повернув позивачу отримані грошові кошти, чим порушила умови договору, з відповідача на користь позивача станом на дату подання позовної заяви підлягає стягненню вказана сума.

Суд, оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги позивача законні та обґрунтовані, а тому підлягають задоволенню.

Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог та на підставі наявних у справі доказів.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.2, 6, 11, 14, 16, 326, 328, 526, 530, 615, 627, 629, 1046, 1047, 1049 ЦК України, ст.141, 263-265, 268 ЦПК України, суд

ухвалив :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП : НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 суму боргу в розмірі 829 500 (вісімсот двадцять дев`ять тисяч п`ятсот ) гривень 00 копійок , в рахунок стягнутої суми боргу звернути стягнення на майно у вигляді квартири АДРЕСА_2

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Судові витрати покласти на позивача.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити рішення суду в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Майстренко О.М.