РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №348/2677/23

19 грудня 2023 року м. Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі головуючої-судді: Міськевич О.Я.

з участю секретаря судового засідання: Скоблей О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у відкритому судовому засіданні в приміщенні Надвірнянського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву представник позивача мотивує тим, що 12.08.2017 між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб, про що цього ж числа відділом ДРАЦС у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністертва юстиції (м. Хмельницький) складено відповідний актовий запис № 1552.

Від шлюбу у сторін народилась дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на даний час проживає разом з позивачкою. Між сторонами відсутній спір щодо визначення місця проживання малолітньої дитини.

Причиною розірвання шлюбу є те, що з часом сімейні стосунки між позивачкою та відповідачем погіршились, оскільки почуття любові, поваги та розуміння між ними згасли, що в кінцевому результаті призвело до остаточного припинення між ними шлюбних відносин. Намагання сторін зберегти сім`ю позитивного результату не принесли.

Внаслідок цього сторони припинили подружні відносини, і вже протягом тривалого часу разом не проживають, не підтримують сімейних стосунків, спільного господарства не ведуть. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Наміру зберегти сім`ю з відповідачем у позивача немає. Позивач вважає, що їх сім`я з відповідачем розпалась остаточно, шлюб носить формальний характер і примирення між ними неможливе.

Відзив на позовну заяву від відповідача не надходив.

Стислий виклад позицій сторін:

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, від представника позивача поступила заява, в якій просить справу слухати у їх відсутності, позовні вимоги позивача підтримує повністю з підстав, наведених в позовній заяві, просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 12.08.2017 у відділі ДРАЦС у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністертва юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 1552. Також просить стягнути з відповідача на користь позивача сплачені нею судові витрати.

Відповідач в судове засідання не з`явився, однак від нього також поступила письмова заява, в якій просить справу слухати в його відсутності, позовні вимоги позивача в частині розірвання шлюбу визнає, не заперечує проти розірвання шлюбу, укладеного між ним та ОСОБА_1 . При цьому заперечує проти стягнення з нього на користь позивача судових витрат, осільки він є учасником бойових дій.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Процесуальні дії у справі:

Ухвалою судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 08.11.2023 по даній справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Фактичні обставини, встановлені судом:

Судом встановлено, що 12.08.2017 між сторонами ОСОБА_4 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, про що цього ж числа відділом ДРАЦС у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністертва юстиції (м. Хмельницький) складено відповідний актовий запис № 1552. У зв`язку із реєстрацією шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище ОСОБА_5 на прізвище відповідача ОСОБА_6 . Вказані обставини підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 06.09.2022 (а.с. 23).

Від шлюбу у них народилась дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 19.06.2018 (а.с. 8).

Між сторонами відсутній спір щодо визначення місця проживання малолітньої дитини.

Мотиви з яких виходить суд та застовані норми права:

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивач посилається на те, що подружнє життя у них не склалося через несумісність характерів та різних поглядів на сімейне життя, шлюбні відносини припинені вже тривалий час, шлюб існує формально.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

За змістом ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

У відповідності до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Щодо розподілу судових витрат.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, у тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ч. 1 ст. 134 ЦПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

За змістом ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами .

На виконання вимог ч. 1 ст. 134 ЦПК України, представником позивача в позовій заяві зазначено попередний (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач очікує понести у зв`язку із розглядом справи, який становить 1073,60 грн. судового збору та 2500,00 грн. витрат на правничу допомогу (а.с. 2).

Також на підтвердження понесених позивачем ОСОБА_1 витрат на правничу допомогу, до матеріалів справи додано копію договору про надання правничої допомоги № 63 від 02.11.2023, та акт приймання-передачі юридичних послуг від 03.11.2023 (а.с. 9-10).

Відповідно до п. 5.1 Договору про надання правничої допомоги, за надану правову допомогу за даним договором клієнт сплачує адвокату гонорар згідно акту приймання-передачі юридичних послуг, з розрахунку: підготовка позовної заяви про розірвання шлюбу та подання через «Електронний суд» - 2500,00 грн., судовий збір 1073,60 грн., адвокатський запит 600,00 грн.

Як вбачається з акту приймання-передачі юридичних послуг, сторони погодили, що адвокатом були надані наступні юридичні послуги: підготовка позовної заяви до Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області про розірвання шлюбу 2500,00 грн. Клієнт не має претензій до адвоката по якості та строках надання послуг, та зобов`язується сплатити їх протягом п`яти днів. Вказаний акт підписаний позивачем та ОСОБА_1 та адвокатом Мариніною М.О.

Таким чином вказаний розмір судових витрат в сумі 2500 грн. погоджений між адвокатом та позивачем. Факт надання послуг підтверджується актом приймання-передачі юридичних послуг, в якому зазначено зміст та обсяг наданих послуг.

При цьому Об`єднана палата Касаційного господарського суду Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19 зробила правовий висновок, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи не залежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено.

Таким чином суд вважає, що доводи сторони позивача щодо співмірності судових витрат на правничу допомогу є обґрунтованими.

Крім того за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, позивачем ОСОБА_1 у відповідності до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір», сплачено судовий збір в сумі 1073,60 грн., що підтверджується квитанцією № 6837-9931-2375-6837 від 03.11.2023 (а.с. 3). З урахуванням положень статті 141 ЦПК України, вказаний судових збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Щодо посилання відповідача на те, що він є учасником бойових дій, тому підлягає звільненню від сплати судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

При цьому Велика Палата Верховного Суду підтримала власний правовий висновок та правовий висновок Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду щодо сплати судового збору особами, які мають статус учасника бойових дій, підтвердивши, що такі особи звільняються від сплати судового збору під час розгляду справ, пов`язаних з їх соціальним захистом (постанова від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17).

Зокрема у вказаній постанові Велика Палата зазначила, що відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, умови створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», статтею 22 якого передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, міститься у ст. 12 Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону № 3551-XII.

Відповідач ОСОБА_2 має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_3 , виданого 10.01.2020 (а.с. 29).

Однак позовна вимога про про розірвання шлюбу не відноситься до справ, пов`язаних з порушенням прав учасників бойових дій, а стосується особистих сімейних прав подружжя.

У зв`язку із наведеним суд приходить до висновку, що відповідач, як учасник бойових дій, не підлягає звільненню від відшкодування судових витрат за розгляд справи про розірвання шлюбу.

Висновки суду:

Вирішуючи спір, судом встановлено, що сторони разом не проживають протягом часу, який оцінюється тривалим, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально та втратив своє значення і не може бути поновлений в зв`язку з категоричним запереченням сторін, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, зокрема: 1073 грн. 60 коп. сплаченого судового збору та 2500 грн. витрат на професійну правничу допомогу, а всього 3573 грн. 60 коп.

На підставі наведеного, ст.ст. 24, 56, 104, 105, 110, 112, 113 СК України, керуючись ст.ст. 4, 19, 133, 134, 137, 141, 247, 258, 263, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовільнити.

Шлюб, зареєстрований 12 серпня 2017 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністертва юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 1552 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 3574 грн. 00 коп. (три тисячі п`ятсот сімдесят чотири гривні) сплачених судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя Міськевич О.Я.