ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/21098/22

Провадження № 22-ц/4820/1110/23

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання Шевчук Ю.Г.,

з участю представника позивачки ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 березня 2023 року про відмову поновити пропущений процесуальний строк та прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст первісних позовних вимог

У жовтні 2022 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

ОСОБА_3 зазначила, що з 12 серпня 2006 року вона перебувала з ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі, в якому у них народилося двоє дітей, а за рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 вересня 2021 року шлюб розірвано.

За час шлюбу сторони набули: зблокований індивідуальний житловий будинок загальною площею 248,9 кв.м по АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,015 га, кадастровий номер :08:001:0538, по АДРЕСА_1 ; квартиру АДРЕСА_2 .

Указане майно придбане сторонами за спільні кошти та належить їм на праві спільної сумісної власності подружжя, наразі між ними не досягнуто згоди щодо його поділу. Оскільки після розірвання шлюбу з позивачкою залишилися двоє малолітніх дітей, один із яких є дитиною з інвалідністю, потребує постійного догляду та лікування, а відповідач протягом тривалого часу усунувся від виконання своїх батьківських обов`язків, то її частка у спільному майні має бути збільшена.

За таких обставин ОСОБА_3 просила суд визнати спільним майном подружжя: зблокований індивідуальний житловий будинок загальною площею 248,9 кв.м по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 50); земельну ділянку площею 0,015 га, кадастровий номер :08:001:0538, по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01); квартиру АДРЕСА_2 . Поділити це майно та визнати за нею право власності на його частки.

Короткий зміст зустрічних позовних вимог

У січні 2023 року ОСОБА_2 пред`явив зустрічний позов до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

ОСОБА_2 зазначив, що за час шлюбу сторони набули квартиру АДРЕСА_3 . Водночас зблокований індивідуальний житловий будинок загальною площею 248,9 кв.м по АДРЕСА_1 , придбаний ним за рахунок особистих коштів.

За таких обставин ОСОБА_2 просив суд визнати за ним право особистої приватної власності на зблокований індивідуальний житловий будинок загальною площею 248,9 кв.м по АДРЕСА_1 , та залишити у спільній частковій власності сторін (по частки за кожним) квартиру АДРЕСА_3 .

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 березня 2023 року відмовлено у поновленні строку на подання зустрічного позову та прийнятті його до спільного розгляду з первісним позовом.

Суд керувався тим, що поважні причини пропуску цього строку не наведені та не встановлені.

Короткий зміст і узагальнені доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що первісний і зустрічний позов виникли з сімейних відносин, ці позови взаємопов`язані та спільний розгляд їх є доцільним. Суд першої інстанції не врахував указані обставини та не прийняв зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом без належного обґрунтування свого рішення.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У своєму відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, указуючи на її законність та обґрунтованість.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частинами першою, другою, п`ятою статті 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Заслухавши учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити.

Суд першої інстанції не в повній мірі з`ясував обставини, якими обґрунтовувалися вимоги заяви про поновлення пропущеного процесуального строку та прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, а також не дотримався приписів статей 126, 127, 193, 194 ЦПК України.

У зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, та порушенням норм процесуального права оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Ухвалою від 3 листопада 2022 року суд першої інстанції прийняв первісну позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визначив порядок її розгляду за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 29 листопада 2022 року, запропонував відповідачу подати відзив на позов і докази на його обґрунтування до зазначеного терміну.

20 грудня 2022 року ОСОБА_2 отримав копії позовної заяви з доданими до неї документами. Матеріали справи не містять даних про надіслання судом ухвали про відкриття провадження у справі на зазначені у позовній заяві поштову та електронну адресу відповідача.

4 січня 2023 року ОСОБА_2 пред`явив зустрічний позов через систему «Електронний суд». Одночасно ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про поновлення строку на подання зустрічного позову та прийняття його до спільного розгляду з первісним позовом посилаючись на те, що про зміст первісного позову та ухвали про відкриття провадження у справі він довідався запізно.

Тоді ж ОСОБА_2 подав суду відзив на первісний позов ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом частини шостої статті 30 ЦПК України зустрічний позов та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову.

В силу статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

Як передбачено частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно зі статтею 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Із положень статті 178 ЦПК України слідує, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частини третьої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є ефективний захист прав та інтересів особи.

Право на звернення до суду гарантується чинним законодавством і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право порушується, не визнається або оспорюється.

Сторони зобов`язані реалізувати свої права та виконати свої обов`язки в межах установлених законом або судом процесуальних строків, одночасно, має бути дотримано принцип розумності цих строків.

Закінчення строку тягне за собою втрату стороною права на вчинення процесуальної дії, для якої цей строк було встановлено, разом із тим, якщо суд визнає причини пропуску процесуального строку поважними, то такий строк підлягає поновленню.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для учасника судового процесу на вчинення процесуальної дії.

За своєї правовою природою зустрічний позов - є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду у тому самому судовому процесі з метою захисту проти первісних позовних вимог.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позову може виявлятися, зокрема, у такому: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17 травня 2021 року у справі №910/18778/20).

Крім того, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно й об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Із матеріалів справи вбачається, що первісний позов ОСОБА_3 та зустрічний позов ОСОБА_2 виникли з сімейних відносин. Оскільки між сторонами виник спір щодо поділу спільного майна подружжя, то ці позови є взаємопов`язаними. Спільний розгляд заявлених сторонами позовів є доцільним, оскільки такий розгляд дозволяє суду більш повно й об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, постановити законне та справедливе рішення.

За змістом ухвали про відкриття провадження у справі від 3 листопада 2022 року (а.с. 49) суд встановив строк для подання відповідачем відзиву на позов до 29 листопада 2022 року, тому в указаний строк ОСОБА_2 мав право пред`явити зустрічний позов. Водночас матеріали справи не містять даних про вручення судом ОСОБА_2 цієї ухвали.

ОСОБА_2 отримав копії позовної заяви з доданими до неї документами лише 20 грудня 2022 року та пред`явив зустрічний позов уже 4 січня 2023 року.

Отже, мали місце обставини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для своєчасного подання ОСОБА_2 зустрічного позову. Ці обставини давали підстави суду першої інстанції поновити пропущений ОСОБА_2 процесуальний строк і прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом.

Суд першої інстанції неправомірно відмовив ОСОБА_2 у поновленні процесуального строку та повернув йому зустрічний позов. Крім того, суд допустив процесуальну непослідовність, прийнявши відзив ОСОБА_2 на первісний позов і повернувши його зустрічний позов.

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам процесуального закону та перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому в силу частини першої статті 379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

Відповідно до статті 141 ЦПК України питання щодо понесених ОСОБА_2 судових витрат за подання апеляційної скарги (536 грн 80 коп.) має бути вирішено судом першої інстанції при ухваленні судового рішення по суті спору (пункт 37 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 березня 2023 року про відмову поновити пропущений процесуальний строк та прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду та вирішення питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 21 червня 2023 року.

Судді: О.І. Ярмолюк

Л.М. Грох

Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції - Павловська А.А.

Доповідач - Ярмолюк О.І. Категорія 81