Справа №716/206/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2023 року Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді- Сірик І.С.

секретаря судових засідань - Барабащук О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Заставна цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «Комерційного Банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

17.02.2023 року позивач АТ КБ «ПриватБанк», в особі представника Безменко М.Є., звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Ухвалою Заставнівського районного суду від 10.02.2023 відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 28.02.2023 року.

05.04.2023 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 02.05.2023 року.

02.05.2023 року позивач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не вказав. Судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача.та призначено на 17.05.2023 року.

17.05.2023 року сторони в судове засідання не з`явилися, хоча своєчасно та належним чином були повідомлені про розгляд справи. Судове засідання призначено до розгляду на 01.06.2023 року.

01.06.2023 року сторони повторно в судове засідання не з`явилися, хоча своєчасно та належним чином були повідомлені про розгляд справи. Судове засідання призначено до розгляду на 20.06.2023 року.

20.06.2023 року у судове засідання позивач та представник відповідача повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомивли заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надавали.

Належне повідомлення позивача про дату та час призначення судових засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної цивільної справи.

Окрім того, з автоматизованої системи документообігу Заставнівського районного суду Чернівецької області встановлено, що позивач АТ Комерційний Банк «ПриватБанк» є користувачем, зареєстрованим в системі "Електронний суд".

Приподачі позовної заяви до суду позивачем подано заяву про отримання процесуальних документів в електронному вигляді.

Тобто, позивач добровільно та з власної ініціативи зареєструвався у системі «Електронний суд», створивши таким чином офіційну електронну адресу (електронний кабінет). Внаслідок цього позивач отримав можливість надсилати суду заяви, відслідковувати рух та стан розгляду свого документа в суді, та одночасно погодився в автоматичному режимі отримувати судові повістки, процесуальні рішення у справі. Тим, хто зареєстрував офіційні електронні адреси в системі, суд надсилає будь-які документи виключно в електронній формі на ці електронні адреси.

Таким чином, судом встановлено, що позивач будучи повідомленим про дату та час судових засідань, повторно не з`явився в судове засідання, що не дає суду можливість провести розгляд справи та ухвалити рішення у справі по суті спору.

Окрім цього, позивач не звертався до суду із клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку ст. 212 ЦПК України.

В той же час, звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.1997 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивача наданими йому правами та невиконання обов`язків.

Окрім вищевикладеного, суд також враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання(незалежно від причин неявки),так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

За встановленими правилами п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивачів до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює її належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, вона може подати заяву про розгляд справи за її відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 22.05.2019, справа № 310/12817/13).

За вищевикладених обставин суд, враховуючи поведінку позивача, невиконання позивачем своїх обов`язків щодо явки в судове засідання, відсутності заяв про розгляд справи за її відсутності, вважає за необхідне позов залишити без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.2-3, 223, 257-261,263,294, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного Товариства «Комерційного Банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Сірик І.С.