Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва

у складі: головуючого - судді Гуденко О.А.,

при секретарі - Позднякову Є.В,, без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Миколаїв цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданою реконструкцією будинку без дотримання будівельних норм та стандартів ,-

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2017 року позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про стягнення матеріальної шкоди завданою реконструкцією будинку без дотримання будівельних норм та стандартів з подальшим збільшенням позовних вимог, в якому просили остаточно стягнути з ОСОБА_3 на користь користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 матеріальну шкоду, яка завдана квартирі АДРЕСА_1 самовільною реконструкцією без дотримання будівельних норм та стандартів в розмірі 84 420,00 грн; стягнути з відповідача на їх користь судові витрати: 640,00 грн. судового збору, 1750,00 грн. вартість досудового дослідження, 15 000,00 грн. вартість судової експертизи, 12 800,00 грн. витрати на правничу допомогу.

В обгрунтування позову посилалися на те, що однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , належить позивачам в розмірі по часток спільної сумісної власності.

Квартира АДРЕСА_1 межує стіною з квартирою АДРЕСА_2 , що належить відповідачці.

З кінця 2016 року ОСОБА_3 порушує порядок добросусідства.

Відповідач не здійснювала належного догляду за житлом, не забезпечувала опалення в зимовий період, зняла двері та вікна в своєї квартирі, через що суміжна стіна, що відділяє квартиру АДРЕСА_3 від квартири АДРЕСА_4 покрилася пліснявою, зацвіла шафа, чотири книжні шухляди разом із сімейною колекцією книжок, що передавалась в нашій сім`ї від покоління до покоління і була сімейною реліквією.

На початку січня 2017 року ОСОБА_3 розпочала ремонтно-будівельні роботи з реконструкції квартир АДРЕСА_2 , що межує стінами та дахом (одне балкове покриття даху на дві квартири) з одноповерховою квартирою АДРЕСА_3 за цією адресою.

Під час проведення будівельно-ремонтних робіт без отримання відповідних будівельних дозволів, на підставі власних дизайнерсько-будівельних побажань відповідача, зруйновано частину несучої стіни між квартирою АДРЕСА_3 та квартирою АДРЕСА_2 , розбито фундамент, який є спільним між даними будинками, зруйновано дах на квартирою АДРЕСА_4 , чим порушено цілісність перекриття даху між суміжними квартирами. На даний момент сторона даху квартири АДРЕСА_3 , що була одним цілим із дахом квартири АДРЕСА_2 , є повністю відкритою та незахищеною від дощу, вітру, снігу, чим завдається матеріальна шкода нашій квартирі.

Відповідач від переговорів щодо неправомірності дій із завдання нам майнової шкоди ухиляється, найняті нею працівники будівельники, що працюють над реконструкцією та капітальним ремонтом квартири АДРЕСА_2 , не звертаючи уваги на існуючи будівельні стандарти і норми, продовжували виконувати замовлення ОСОБА_3 , чим спричинено тріщину по несучій стіні та стелі квартири АДРЕСА_1 .

Висновком експертизи встановлено, що для усунення дефектів, які виникли в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , на конструктивних елементах, пов`язаних з виконанням ремонтнобудівельних робіт в квартирі АДРЕСА_4 , яка розташована та примикає безпосередньо до квартири АДРЕСА_3 та мають загальні конструктивні елементи, перш за все необхідно виконати посилення фундаменту по периметру приміщень квартири АДРЕСА_3 монолітними залізобетонними обоймами та мурування нової внутрішньої стіни на місці існуючої перегородки. Вказані ремонтнобудівельні роботи повинні бути виконані при наявності робочого проекту, розробленого ліцензованою проектною організацією. Вартість ремонтно-будівельних робіт відновленого ремонту в приміщеннях|помешканням| квартири АДРЕСА_1 , в нині чинних цінах, складає - 84 420,00 грн. (вісімдесят чотири тисячі чотириста двадцять гривень).

Вважають, що наданими суду доказами доведено, що шкода була завдана майну позивачів саме внаслідок протиправної поведінки відпоівдача,в зв`язку з чим просили про задволення позову.

15 травня 2018 року представником відповідача адвокатом Петровським Д.О, надано відзив на позов,в якому позовні вимоги заперечують в повному обсязі з підстав їх недоведеності. В обгрнутування своїх заперечень посилаються на те, що дійсно в липні 2017 року відповідачем розпочато будівельно-ремонтні роботи з реконструкції частини житлового будинку без отримання відповідних дозволів, за що її було притягнуто до адміністартивної відповідальності. Враховуючи, що відповідачка вже була притягнута до відповідальності вищеззаначені роботи були зупинені до мсоменту оформлення та отримання дозвільних документів. 01.02.2018 року відповідачем було замовлено розроблення проектної документації, після отримання якої нею було подано повідомлення про початок будівельних робіт , яке було зареєстровано в березні 2018 року ДАБІ .За аткого, твердження позивачів, що будівельно-ремонтні роботи з реконструкції частини житлового будинку по АДРЕСА_5 проводиться без отримання відповідних будівельних дозволів не відповідає дійсності.

Щодо посилання позивачів на Акт від 21.07.2017 року, то в ньому жодним чином не зазначено, що ремонтно-будівельні роботи в кв. АДРЕСА_4 призвели до погіршення стану квратири № 1-А.Також комісією зафіксовано прогиб балок перекриття, що свідчить про те,що дах над квратирою 3 3 був, але позивачеі стверджують, що дах був зруйнований- отже позивач умисно вводить суд в оману.

Також звернули увагу суду на те, що локальний кошторис з визначення матеріальних збитків, замовлений позивачем, взагалі не підтверджує причинно-наслідковий зв`язок появи тріщин на стелі та стіні в кв. АДРЕСА_3 суміжній з кв. АДРЕСА_4 з проведенням будівельно-ремонтних робіт в цій квартирі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.12.2017 року визначено головуючого по справі суддю Чулуп О.С.

Згідно частини 6 статті 187 ЦПК України, в порядку досудової підготовки 03.01.2018 року судом надіслано запити до відповідних органів щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, відповідь на який надійшла 06.02.2018 року.

Ухвалою від 01.03.2018 року відкрито загальне позовне провадження по справі.

10 квітня 2020 року по справі було призначено будівельно-технічну експертизу та зупинено провадженняу справі .

12.10.2020 року справу повернуто до суду у зв`язку з проведенням експертизи.

Ухвалою суду від 15 жовтня 2020 року поновлено провадження по справі.

Розпорядженням керівника апарату Центрального районного суду м. Миколаєва від 29.12.2020 р. призначено повторний автоматизований розподіл справи на підставі Рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя України від 25.11.2020 р. №3242/3дп/15-20.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2021 року визначено головуючого по справі суддю Гуденко О.А.

15.01.2021 року матеріали справи передані на розгляд судді Гуденко О.А.

Ухвалою судді Гуденко О.А. від 18.01.2021 року прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданою реконструкцією будинку без дотримання будівельних норм та стандартів. Постановлено продовжити судовий розгляд і призначити судове засідання у справі .

Представник позивача на електронну пошту суду подав заяву про розгляд справи за відсутності позивача, позов підтримує і просить задовольнити вимоги у повному обсязі.

Відповідач та його представник в судові засідання неодноразово не з`явилися, надавали суду клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану чи взагалі не повідомляли про причини неявки. В минулих судових засіданнях представник відповідача зазначав про невизнання відповідчаем позовнихв имог, про завищення розміру вартсоті відновлювального ремонту квратири позивачів.

Також за погодженням представникі сторін судом неодноразово оголошувалася перерва в судовому засідання для можливості позасудового добровільного врегулювання спору.

Враховуючи відсутність підстав, передбачених ст. 223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в судове засідання не з`явились.

Крім того, суд дійшов висновку про те, що відсутні перешкоди для ухвалення рішення суду без участі сторін, оскільки сторони подали суду заяви по суті справи, подача яких передбачена ст.ст. 178, 179, 180 ЦПК України, отже позиція сторін суду зрозуміла та їй буде дана належна оцінка при ухваленні рішення.

Крім того, представником відповідача не зазначено жодної вагомої підстави для проведення судового засідання за особистої участі представників сторін, при тому ,що преставники відповідача не були позбавлені можливості заявляти будь-які клопотання та подавати заяви з процесуальних питань через систему «Електронний суд», проте заявляли клопотання лише про відкладення судових засідань на кожне призначене судом засідання.

Також при прийнятті такого рішення судом враховано і те, таке буде в повній мірі відповідати завданням цивільного судочинства, серед яких є, окрім вимог щодо справедливого та неупередженого розгляду справ, також і вимога щодо своєчасного розгляду цивільної справи (ч.1 ст. 2 ЦПК України). Як вбачається з матеріалів справи, позов надійшов в провадження суду в грудні 2017 р., отже строки розгляду справи вже становлять більше чотирьох років.

За вищезазначеного, судом зроблено висновок, що у справі наявні усі необхідні докази для ухвалення рішення суду в межах предмету позовних вимог (положення ч.1 ст. 77 ЦПК України) та з урахуванням положень ст.ст. 77, 80, 89 ЦПК України .

Суд, вивчивши матеріали справи, зміст заперечень стосовно позовних вимог, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення стосовно них, об`єктивно оцінивши докази за принципами ст. 89 ЦПК України у сукупності з нормами чинного законодавства України, дійшов наступних висновків.

Згідно із статтями 55, 124 Конституції України та статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією та законами України, у тому числі статтями 15, 16 Цивільного кодексу України та статтями 4, 5, 19 ЦПК України і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право або право особи в інтересах якої вона звертається до суду порушено. У разі доведення в установленому законодавством порядку обставин, якими обґрунтовувалися вимоги, особа має суб`єктивне матеріальне право на їх задоволення.

На підставі свідоцтва про право спільної часткової власності на житло № НОМЕР_1 від 22 травня 2006 року (додаток № 3, в матеріалах справи) та витягу Миколаївського міжміського бюро технічної інвентаризації про реєстрацію права власності на нерухоме майно, номер запису 2170 в книзі 9 від 11 вересня 2006 року , однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності по часток за кожним.

3/25 часток домовлодіння АДРЕСА_5 (квартира АДРЕСА_4 ) належить ОСОБА_3 на підставі Договору дарування від 05.12.2016 р.

Квартира АДРЕСА_3 межує стіною з квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується матеріалами справи та не оспорюється сторонами.

Відповідно до листа адміністрації Центрального району № П-1070-2, № П-1070 від 27 липня 2017 року , комісією у складі адміністрації Центрального району Миколаївської міської ради, управління містобудування та архітектури Миколаївської міської ради, департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради, управління ДАБК Миколаївської міської ради, ТОВ «Добробут» проведено обстеження стіни квартири АДРЕСА_2 , про що складено акт від 21 липня 2017 року . Згідно цього акту , квартира АДРЕСА_3 находиться поряд із квартирою АДРЕСА_4 та має спільну стіну, в результаті виконання ремонтно-будівельних робіт з внутрішнього перепланування, оздоблення приміщень, в районі входу до квартири АДРЕСА_4 демонтовано частину зовнішньої стіни, демонтовано підлогу та внутрішні перегородки, що призвели до погіршення стану квартири АДРЕСА_3 .

Згідно Акту від 12.09.2017 року комісійного обстеження адміністрації Центрального району Миколаївської міської ради, на стелі, в кухні та на суміжній стіні квартира АДРЕСА_3 із квартирою АДРЕСА_4 спостерігаються волосяні тріщини. Поряд з квартирою АДРЕСА_6 розпочато будівельні роботи, знята покрівля та демонтовано прибудова до кв.3. Над квартиролю АДРЕСА_7 а візуально спостерігається прогиб покрівлі.

Згідно Акту від 21.03.2018 року року комісійного обстеження адміністрації Центрального району Миколаївської міської ради, Департаменту ЖКГ ММР, ТОВ "Добробут" - - квартира АДРЕСА_8 знаходиться в зруйнованому стані , відсутні дах, вікна, двері, частина несучої стіни. В зв`язку з відсутністю даху над квратирою має місце потрапляння атмосферних опадів на кгорище квартири АДРЕСА_3 та на суміжну стіну квартири ОСОБА_4 . На момент обстеження ремонтні роботи в кв. АДРЕСА_4 не ведуться.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради встановлено, що власником квартири, що реконструюється є ОСОБА_3 , яка у липні 2017 року розпочала будівельні роботи з реконструкції. За результатами проведеної позапланової перевірки встановлено відсутність у забудовника документу, що дає право виконувати будівельні роботи. З метою усунення порушень чинного містобудівного законодавства, ОСОБА_5 надано припис про термінове припинення будівельних робіт та здійснення заходів для одержання документів, що дають право виконання будівельних робіт у встановленому законом порядку. Постановою від 06.09.2017 р. УДАБК ММР ОСОБА_5 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення містобудівного законодавства ОСОБА_3 за ч.6 ст. 96 КУпАП, суть правопорушення:"реконструкція частини домоволодіння по АДРЕСА_5 -забудовником не отримано документу, що дає право виконувати будівльні роботи".

В березні 2018 року ОСОБА_5 , подано та зареєстровано в установленому законом порядку повідомлення МК 64 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками - щодо реконструкції частини житлового будинку по АДРЕСА_5 , подано Робочий проект реконструкції.

Згідно вказаного проекту дійсно передбачено демонтування як внутрішніх перестінків будинку, так і демонтаж частини зовнішньої стіни, передбачена і реконструкція покрівлі будинку.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 125-025 від 07.10.2020 року, надані відповіді на питання суду:

1 Чи відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва ДБН, СНІП, стандартам та технічним умовам будівельні та ремонтні роботи, які виконані за замовленням ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_2 ? Якщо не відповідають, то в чому полягає невідповідність? - відсутність документів передбачених ДБН А.2.2-3-2014 «Склад, порядок розробки, узгодження і затвердження проектної документації для будівництва», а також ДБН В.3.2-2-2019 «Реконструкція і капітальний ремонт житлових будинків» є значним порушенням при виконанні вказаних видів ремонтно-будівельних робіт по реконструкції квартири АДРЕСА_2 .

2. Чи могли будівельні та ремонтні роботи, які виконані за замовленням ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_2 привести до пошкоджень у квартирі АДРЕСА_1 , які вказані в актах обстеження від 21.07.2017 року, 12.09.2017 року, 21.03.2018 року? - Ремонтно-будівельні роботи, які ведуться в квартирі АДРЕСА_2 , з порушенням цілісності окремих конструктивних елементів загального користування, а саме: перекриття, покрівлі даху, зовнішньої фасадної стіни , улаштування нового фундаменту глибиною 1,2м. під новою внутрішньою стіною біля суміжної перегородки між квартирами АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 без наявності посилення фундаменту приміщень квартири АДРЕСА_3 , улаштування залізобетонних колон, привели до наявних пошкоджень квартири АДРЕСА_1 , які відображені в актах від 12.09.2017р., акті від 21.03.2018р., акті від 21.03.2018р.

3.Чи можливо провести відновні ремонтні роботи для подальшої безпечної експлуатації квартири АДРЕСА_1 , для усунення пошкодження квартири АДРЕСА_3 викликаних будівельними та ремонтними роботами на замовлення ОСОБА_3 - у разі позитивної відповіді на запитання № 2 даної експертизи? - Для усунення дефектів, які виникли в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , на конструктивних елементах, пов`язаних з виконанням ремонтнобудівельних робіт в квартирі АДРЕСА_4 , яка розташована та примикає безпосередньо до квартири АДРЕСА_3 та мають загальні конструктивні елементи, перш за все необхідно виконати посилення фундаменту по периметру приміщень квартири АДРЕСА_3 монолітними залізобетонними обоймами та мурування нової внутрішньої стіни на місці існуючої перегородки. Вказані ремонтнобудівельні роботи повинні бути виконані при наявності робочого проекту, розробленого ліцензованою проектною організацією.

4. У разі можливості проведення будівельних ремонтних робіт визначити вартість відновних ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_1 - для усунення наслідків пошкодження в квартирі АДРЕСА_1 ,- встановлених експертом на виконання питання № 2 даної експертизи. - Вартість ремонтно-будівельних робіт відновленого ремонту в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , в нині чинних цінах, складає - 84 420,00 грн.

Згідно Акту здавання-приймання послуги від 17.06.2020 року № 125-025 позивачем сплачено 15 000,00 грн. вартості судової експертизи.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до положень частини третьої ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частини перша, третя статті 77, частина друга статті 78 ЦПК України).

Отже доказуванням є процесуальна і розумова діяльність суб`єктів доказування, яка здійснюється в урегульованому цивільному процесуальному порядку і спрямована на з`ясування дійсних обставин справи, прав і обов`язків сторін, встановлення певних обставин шляхом ствердження юридичних фактів, зазначення доказів, а також подання, прийняття, збирання, витребування, дослідження і оцінки доказів; докази і доказування виступають процесуальними засобами пізнання в цивільному судочинстві.

Процес доказування (на достовірність знань про предмет) відбувається у межах передбачених процесуальних форм і структурно складається з декількох елементів або стадій, які взаємопов`язані й взаємообумовлені. Виділяються такі елементи: твердження про факти; визначення заінтересованих осіб щодо доказів; подання доказів; витребування доказів судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі; дослідження доказів; оцінка доказів.

Згідно статті 13 Конституції України, власність зобов`язує.

Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Згідно статті 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконання обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства Відповідно до Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Виконання будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту здійснюється в порядку визначеному Постановою КМУ № 466 від 13 квітня 2011 року «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» та на підставі документів, що надають замовнику право на виконання будівельних робіт.

Згідно частини 1 статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; шкідливого результату такої поведінки - шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки. У разі відсутності, хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, якою врегульовано питання відшкодування позадоговірної шкоди, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вказана правова позиція позиція викладена у постановах ВС від 24.06.2019 року у справі № 902/435/18, від 04.08.2020 року у справі № 925/1478/16.

Суд зауважує, що за необхідності з`ясування питань, що виникають при розгляді справи і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

У спірних правовідносинах питання щодо визначення відповідності будівельним нормам потребують спеціальних знань і мають бути підтверджені висновком судової будівельно-технічної експертизи, позивач скористався у встановлені законом процесуальні строки, правом на проведення будівельно-технічної експертизи на підтвердження обставин, якими він обґрунтовував позовні вимоги, тобто належними засобами доказування позивачем доведено свої позовні вимоги .

Отже, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами.

При цьому причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. У випадку, коли протиправна поведінка, яка створила конкретну можливість завдання шкоди, перетворює її у дійсність тільки в разі приєднання до неї протиправної дії третіх осіб, має встановлюватися юридично значимий причинний зв`язок як з поведінкою, яка створила конкретну можливість (умови для завдання шкоди), так і з діями, які перетворили її у дійсність (фактичне завдання шкоди).

Тк вищезазначеними матеріалами справи підтверджено наявність повного складу правопорушення з боку відповідача: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи - недотримання ОСОБА_3 вимог містобудівного законодавства; шкідливого результату такої поведінки - шкоди (збитків) - у вигляді пошкодження належного позивачам майна квартири АДРЕСА_3 ; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками - що прямо встановлено висновком експертизи; вини особи, яка заподіяла збитки.

Стороною відповідача не подано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності вини відповідачки в завданні пошкодження нерухомого майна позивачів, на які вони посилалися, внаслідок проведення реконструкції частини житлового будинку по АДРЕСА_5 , належного відповідачці.

Таким чином, причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідачки та завданою позивачам шкодою доведено матеріалами справи.

Також відповідачем не надано суду жодного доказу на спростування розміру завданих збитків та доказів, що розмір цих збитків має бути іншим.

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення .

З наданих позивачем до матеріалів справи доказів достовірно підтверджена вина відповідача у вчиненні неправомірних дій з проведення реконструкції належної їй квартири, без дозвільних документів, внаслідок чого була пошкоджена квартира позивача. За таких обставин, в судовому засіданні знайшов свого підтвердження факт спричинення матеріальної шкоди позивачам, розмір якої відповідно до висновку експерта № № 125-025 від 07.10.2020 року, з яким погоджується суд, становить 84 420,00 грн. (вісімдесят чотири тисячі чотириста двадцять гривень), які підлягають стягненню з відповідачки на користь позивачів.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи результат розгляду справи, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачів в рівних частках кожному судові витрати по справі, що складаються з судового збору в розмірі 640,00 грн. та витрат на проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 15000 грн.

При цьому понесені позивачами витрати на проведення досудового дослідження в розмірі 1 750,00 грн. відшкодування за рахунок відповідача не підлягають, оскільки такий висновок не приймався судом до уваги, оскільки саме за клопотанням позивачів була призначена судова експертиза.

Також позивачами сплачені в повному обсязі витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 12 800,00 грн., що підтверджується наявними матеріалами справи, які підлягають стягненню з відповідачки на їх користь за положеннями ст.ст. 137, 141 ЦПК України.

При цьому стороною відповідача не надано суду заперечень щодо розміру витрат позивачів на правничу допомогу та відповідного клопотання про їх зменшення.

Керуючись ст.ст. 5,12,13, 76-82, 89, 95, 258-259, 263-265, 267, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданою реконструкцією будинку без дотримання будівельних норм та стандартів - задовольнити .

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) , ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 ) матеріальну шкоду, яка завдана пошкодженням квартири АДРЕСА_1 в розмірі 84 420,00 грн (вісімдесят чотири тисячі чотириста двадцять гривень).

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) , ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 ) в рівних частках судові витрати по справі, що складаються з судового збору у розмірі 640 грн, вартості проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 15 000,00 грн. , витрат на професійсну правничу допомогу у розмірі 12 800 грн, а загалом по 14 220 грн на користь кожного з позивачів.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення було складено 22 червня 2023 року.

Суддя О.А. Гуденко