Справа № 675/1421/23
Провадження № 2/675/518/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" грудня 2023 р. м.Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді Пашкевича Р. В., з участю: секретаря судового засідання Гедзенюк В. В., представника позивача Ступки Г. М., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у залі суду в м. Ізяслав у режимі відеоконференції у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, -

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2023 року перший заступник начальника Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області, звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 про стягнення шкоди в сумі 25500,00 грн., завданої ним навколишньому природному середовищу незаконної порубкою дерев.

Позов обґрунтований тим, що відповідач 11.10.2021 року, без наявності відповідних дозвільних документів, здійснив незаконну рубку 6 дерев різних порід в межах населеного пункту с. Сошне на території Ізяславської міської територіальної громади Шепетівського райну Хмельницької області, чим заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в сумі 25500,00 грн.

В зв`язку із вказаними обставинами, постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області №34/05 від 11.02.2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 153 КУпАП, та на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків передбачених ст. 38 цього Кодексу, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито.

Позивач вказує, що відповідачу неодноразово направлялись листи (претензії) щодо відшкодування ним збитків, проте ОСОБА_1 в добровільному порядку завдану ним шкоду навколишньому природному середовищу не відшкодував, а тому позивач просить стягнути з нього 25500,00 грн.

Ухвалою судді від 01.09.2023 року прийнято позовну заяву Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у даній справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження та запропоновано сторонам по справі подати відзив та відповідь на відзив.

10.10.2023 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заперечення на даний позов, у якому повністю заперечив проти заявлених вимог. Вказував, що не мав наміру завдати шкоду навколишньому природному середовищу, а зрізав дерева лише після звернення до нього старости церкви с. Сошне ОСОБА_3 , яка отримала відповідний дозвіл на видалення дерев, які ростуть на території кладовища та загрожують життю та здоров`ю людей. Всі зрізані дерева були витягнуті трактором і лежали в глинянику, а гілки порізані та використані, як дрова для опалення груби в трапезному будинку. Вказав, що всі зрізані ним дерева були зазначені в акті обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню № 3 від 02.06.2021 року.

В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяв по суті справи, ухвалою суду від 20.10.2023 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги в повному обсязі з підстав, вказаних в позові, та просила суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 проти задоволення позову заперечив. Наголосив, що в с. Сошне зрізав шість дерев, а саме: 2 - породи дуб; 1 - породи ясен та 3 породи ясен. Вказані дерева зрізав за зверненням старости храму в даному селі. Також, вказав, що не знав про відсутність дозвільних документів для вирізання ним дерев.

Суд, заслухавши представника позивача, відповідача, свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України в межах населеного пункту с. Сошне на території Ізяславської ОТГ Шепетівського району Хмельницької області, в ході якої встановлено, що громадянин ОСОБА_1 , житель с. Сошне Шепетівського району Хмельницької області 11.10.2021 року на території Ізяславськогої ОТГ в с.Сошне по вул. Центральній, 40 (територія храму) Шепетівського району Хмельницької області здійснив знищення зелених насаджень п`яти дерев породи дуб діаметрами 63; 80; 50; 44; 69 см, одне дерево породи клен діаметром 80 см, до ступеня припинення росту в межах населеного пункту без дозвільних документів, що є порушенням ст.ст. 27, 40 Закону України «Про рослинний світ», постанови КМУ 1045 від 01.08.2006 року, п. 4 правил утримання зелених насаджень в населених пунктах України.

Вказана перевірка проводилась на основі матеріалів ВПД № 2 Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області за № 5410/121/124/106/01-2021 від 05.11.2021 року.

Відповідно до результатів даної перевірки та матеріалів ВПД № 2 Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області за № 5410/121/124/106/01-2021 від 05.11.2021 року, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Кирилюком І. І. складено протокол про адміністративне правопорушення №009073 від 10.02.2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП.

Постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Кирилюка І. І. № 34/05 від 11.02.2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП. Разом з тим, в даній постанові зазначено, що керуючись п. 7 ст. 247 (закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до відповідальності) та ст.ст. 242-1, 283, 284 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито.

Постанову про накладення адміністративного стягнення №34/05 від 11.02.2022 року, ОСОБА_1 не оскаржував, що й він підтвердив у судовому засіданні. Таким чином, постанова набрала законної сили.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що у червні 2021 року на підставі її заяви, комісією здійснено обстеження прилеглої території церкви та кладовища щодо видалення 34 дерев, за наслідками якого було складено Акт № 3 від 02.06.2021 року щодо видалення їх, як такі, що є віковими, аварійними та корінням руйнують пам`ятники. Після чого, свідок звернулась до відповідача з проханням здійснити зрізання даних дерев, на що він погодився та зрізав їх. Проте, стверджує, що ОСОБА_1 не зрізав п`ять дерев породи дуб, а зрізав значно менше.

Згідно з ч. ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.

Винуватість ОСОБА_1 у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, встановлена постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Кирилюка І. І. №34/05 від 11.02.2022 року, тому відповідно до вимог ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягає.

Разом з тим, суд також критично ставиться і до показів ОСОБА_3 , яка була допитана в якості свідка та зазначила, про відсутність вини ОСОБА_1 в даній справі, який здійснив вирубку дерев за її проханням, оскільки відповідач не виявив бажання у встановлені строки оскаржити вищезазначену постанову № 34/05 від 11.02.2022 року, з метою доведення відсутності своєї вини у завданні шкоди, а саме зрізанні ним п`яти дерев породи дуб та одного дерева породи клен.

Згідно наданого розрахунку суми шкоди, заподіяної знищенням зелених насаджень 6 дерев різних порід до ступеня припинення в межах населеного пункту с. Сошне на території Ізяславської ОТГ Шепетівського району Хмельницької області, складеного заступником начальника відділу екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду лісів та рослинного світу Кирилюком І. І. на основі матеріалів ВПД № 2 Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області за № 5410/121/124/106/01-2021 від 05.11.2021 року, відповідачем ОСОБА_1 завдано шкоду у розмірі 25500,00 грн.

З листів (претензій) Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №795/0.11 від 17.02.2022 року та №301/07 від 09.02.2023 року, адресованих ОСОБА_1 , вбачається, що останньому пропонувалось добровільно відшкодувати заподіяну шкоду в розмірі 25500,00 грн. Доказів про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави (ч. 3 ст. 1 ЛК України).

Відповідно до ст. 65 ЛК України використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.

Згідно вимог ст. 69 ЛК України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

У відповідності до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ними збитки.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Порушення лісового законодавства відповідно до ст. 105 ЛК України тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників.

Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Суд вважає, що Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області доведено наявність шкоди у вигляді незаконної порубки дерев, доведено протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача.

Розрахунок суми спричиненої шкоди виконаний у відповідності до вимог постанови КМУ №559 від 08.04.1999 року «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» (із змінами внесеними постановою КМУ №111 від 01.02.2012 року), з урахуванням затверджених цією постановою такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників

Суд бере до уваги і вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України, згідно з якими джерелом формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, з якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 року № 43, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету.

З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди.

Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

За встановлених судом обставин, враховуючи доведеність вини відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, незважаючи на закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до відповідальності, позовна вимога про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище в розмірі 25500,00 грн. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Оскільки позов задоволено у повному обсязі, керуючись ст. 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_1 слід стягнути на користь Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області суму сплаченого судового збору у розмірі 2684,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 258-260, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) грн 00 коп шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, зарахувавши кошти на рахунок: UA 0022761, отримувач ГУК у Хмел.обл/Ізяслав.мтг/21081100, код отримувача 37971775, банк отримувача Казначейство України, код класифікації доходів бюджету 2406210 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Рішення може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач - Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, місце знаходження м.Хмельницький, вул. Івана Франка, 2/2, код ЄДРПО 38045514;

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_1 , рнокпп у матеріалах справи відсутній;

Третя особа - Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області, , адреса: вул. Незалежності, 43, м. Ізяслав, Хмельницька область.

Повний текст рішення складено 18 грудня 2023 року.

Суддя: Р. В. Пашкевич