Справа № 186/346/21
Провадження номер № 2/0186/1/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2023 року м. Першотравенськ.

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Кривошеї С.С.

при секретарі Кравченко А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П.

В обґрунтування позову зазначає, що з 10 серпня 2009 року він працював у виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». З 13 жовтня 2020 року він був переведений за власним бажанням на посаду гірничого майстра дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки.

01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. із ним стався нещасний випадок за наступних обставин. 01 листопада 2020 року у 1-шу зміну помічником начальника дільниці ПРТБ ОСОБА_2 йому, як гірничому майстру, був виданий наряд на замір газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу та контроль за виконанням наряду робітниками дільниці у 1-шу зміну (машиністом бурової установки ОСОБА_3 та гірником підземним ОСОБА_4 ). Прибувши на робоче місце (130 збірний штрек) він почав проводити замір газу метану в дегазаційних свердловинах, відповідно до виданого наряду. Після проведення заміру газу метану в 4-ох свердловинах, він пересувався по штреку в напрямку до свердловини №109 для виконання заміру. Для проведення робіт по заміру газу метану на свердловині №130 необхідно було перебиратися через дегазаційну трубу діаметром 325 мм. до замірної станції. Він підійшовши до дегазаційної труби, став однією ногою на неї, а другою на ремонтину, яка лежала на підошві виробки. У цей час «затріщали» рами арочного кріплення, він сіпнувся, ноги зісковзнули, при цьому він намагався схопитись за гофрований трубопровід, та втративши рівновагу впав на підошву виробки обличчям вниз. Після падіння, він переліз через трубу, доторкнувшись до голови відчув та побачив, що у нього тече кров. Посидівши деякий час, піднявся на ноги, та тримаючись за ремонтини, пішов до свердловини №118, де знаходились ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , де розповів їм про те, що відбулося та попрохав повідомити про травму гірничому диспетчеру та начальнику дільниці ПРТБ. Далі у супроводі ОСОБА_3 , вони пішли на вентиляційний штрек панелі №3 для подальшого виїзду з шахти. Пересуваючись по 130 збірному штреку зустріли підземну медичну сестру ОСОБА_5 , яка надала йому необхідну медичну допомогу.

Після надання першої медичної допомоги на виробництві, зі скаргами на головний біль, запаморочення, нудоту, загальну слабкість та наявністю забійно-рубленої рани правої лобної області довжиною приблизно 3-4 см. він був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування», де йому була надана необхідна допомога, а також проведена комп`ютерна томографія головного мозку та встановлено діагноз: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеня, забійно-рублена рана правої лобної частини, що підтверджується епікризом з медичної картки стаціонарного хворого №5392.

02 листопада 2020 року наказом ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» №6987 була створена комісія по розслідуванню даного нещасного випадку, яка, відповідно до акта розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року, затвердженого 18 листопада 2020 року, розглянувши матеріали розслідування, заслухавши потерпілого та свідків, на підставі встановлених фактів прийшла до висновку, що нещасний випадок, який з ним стався, не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, тому вважати його не пов`язаним з виробництвом та скласти акт за формою Н-1/НП.

При цьому, один з п`яти членів комісії висловив окрему думку, вважаючи, що травму він отримав під час виконання посадових обов`язків та необхідно скласти акт пов`язаний з виробництвом.

Керуючись п.58 Постанови Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, він, не погодившись з висновками комісії вказаними в акті, неодноразово звертався до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області та директора ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з метою призначення повторного розслідування, що підтверджуються копіями заяв.

Відповідачем наказом ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» №880 від 03 лютого 2021 року, знову (повторно) була створена комісія по розслідуванню нещасного випадку, яка, відповідно до акта розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 10 лютого 2021 року, затвердженого 12 лютого 2021 року, прийшла до висновку, аналогічного з попереднім про те, що нещасний випадок з ним не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, тому вважати його не пов`язаним з виробництвом та скласти акт за формою Н-1/НП.

При цьому, знову ж таки, один з п`яти членів комісії висловив окрему думку, вважаючи, що травму він отримав під час виконання посадових обов`язків та необхідно скласти акт пов`язаний з виробництвом.

Він не погоджується з такими висновками відповідача, вважає свою травму пов`язаною з виконанням посадових обов`язків, а нещасний випадок, що стався із ним, пов`язаним з виробництвом, тому переконаний, що відповідач повинен був скласти акт за формою Н-1.

Зазначена вище комісія, зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою.

У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, зі змістом акта за формою Н-1/НП чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду, а такі вимоги підлягають розгляду в суді в порядку цивільного судочинства.

Актом розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 10 лютого 2021 року, затвердженого 12 лютого 2021 року, складеним за результатами повторного розслідування скасовано акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року, затвердженого 18 листопада 2020 року, але їх текст практично ідентичний.

Виходячи з тексту Акта від 10.02.2021 року, комісія під час повторного розслідування поставилася до своїх обов`язків формально.

Так, зокрема у Акті від 10.02.2021 року не зазначено, що комісія вивчала ескізи, фотоматеріали та протокол огляду місця нещасного випадку, складені комісією у попередньому складі. Додаткове обстеження місця нещасного випадку новостворена комісія не проводила взагалі.

Крім того, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , які зазначені як свідки нещасного випадку, новоствореною комісією, відповідно до акту, взагалі опитані не були.

Вказані недоліки свідчать про порушення при складанні Акта від 10.02.2021 року п.33 Положення №337.

Нещасний випадок стався з ним під час перебування на робочому місці та виконання посадових обов`язків в робочий час. До початку роботи у нього ніяких травм та тілесних ушкоджень не було, що можуть підтвердити свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . До медичного закладу з травмами його доставили з робочого місця.

Зважаючи на це, думка про те, що він «швидше за все сфальсифікував отриману травму» та висновок про те, що «нещасний випадок з майстром гірничим дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ОСОБА_1 не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, тому вважати його не пов`язаний з виробництвом та скласти акт за формою Н-1/НП» не є обґрунтованим, не відповідає об`єктивним обставинам та підлягає скасуванню.

Скасуванню підлягає і акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року, затверджений 18 листопада 2020 року, оскільки при умові скасування Акта від 10.02.2021 року втратить чинність і п.7.3 у ньому та попередній акт буде чинним. У той же час, акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року, затверджений 18 листопада 2020 року також не відповідає фактичним обставинам нещасного випадку і його висновки є необґрунтованими, виходячи з викладеного вище.

Зазначені обставини щодо нещасного випадку який стався 01.11.2020 року з ним можуть підтвердити свідки, а також його прибуття на роботу без тілесних ушкоджень і травм, можуть підтвердити свідки.

Після отриманої травми (01.11.2020 року) він перебував на лікуванні в наступних медичних установах: з 01.11.2020 року по 22.11.2020 року - у відділені хірургії КНП «Павлоградська ЛІЛ» ПМР» (Лікарняний лист №292284); з 23.11.2020 року по 04.01.2021 року - проходив лікування амбулаторно у невропатолога в КНП «Першотравенська ЦМЛ» (Лікарняний лист №279304); з 05.01.2021 року по 22.02.2021 року перебував на стаціонарному лікуванні в КП «ДБКЛПР» ДОР» (Лікарняний лист № 458789), діагноз: стан після черепно-мозкової травми одержаної на виробництві. Забій головного мозку 1 ст., судомний синдром із частими генералізованими тоніко- клонічними нападами (15 за місяць), частими сутінковими, у тому числі постачальними, розладами свідомості (30 за місяць), вираженими тривожно- депресивними, вираженими експлозивними, галюцинаторно-маячними включеннями, наростаючими когнітивними порушеннями, що підтверджується епікризом з історії хвороби № 65/2021.

19.02.2021 року МСЕК встановила йому 2 групу інвалідності, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 122195 від 19.02.2021 року.

Шляхом звернення його до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, були використані можливі заходи досудового врегулювання спору, тому він змушений звертатися до суду з цим позовом.

Просить суд визнати нещасний випадок, що стався з ним 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» таким, що пов`язаний з виробництвом, скасувати акт за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» від 16 листопада 2020 року, затвердженого 18 жовтня 2020 року директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Хавренковим Р.В., скасувати акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» від 10 лютого 2021 року, затверджений 12 лютого 2021 року директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Хавренковим Р.В., зобов`язати відповідача скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» під час виконання трудових обов`язків, за формою Н-1/П, стягнути судові витрати з відповідача на його користь.

У ході розгляду справи позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Руденко Олександр Вікторович позовні вимоги підтримали у повному обсязі та прохали суд їх задовольнити. Також адвокат Руденко О.В. зазначив, що на його думку доказами, які знаходяться у справі, повністю підтверджено обґрунтованість позовних вимог та вони підлягають задоволенню. Станом на 01.11.2020 року ОСОБА_1 працював у виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» на посаді гірничого майстра дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки.

01.11.2020 року ОСОБА_1 перебував на роботі у шахті, виконував свої функціональні обов`язки, зокрема, наряд на замір газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу. На роботу ОСОБА_1 прибув та приступив до виконання своїх обов`язків без будь-яких травм та пошкоджень. У процесі виконання трудових обов`язків, перебираючись через дегазаційну трубу, через те, що «затріщали» рами арочного кріплення, ОСОБА_1 сіпнувся, не втримав рівновагу та впав, травмувавшись та отримавши тілесні ушкодження: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеня, забійно-рублена рана правої лобної ділянки, які у подальшому потягнули погіршення стану здоров`я, встановлення групи інвалідності, певні обмеження життєдіяльності, в тому числі, непридатність до військової служби. Виконати свої обов`язки, не перебираючись через дегазаційну трубу, ОСОБА_1 не міг, оскільки будь-які інші підходи були відсутні, як і спеціальне обладнання: трап, місток тощо.

Нещасний випадок стався з ОСОБА_1 під час перебування на робочому місці та виконання посадових обов`язків у робочий час.

Як вбачається з висновків гірничотехнічної експертизи розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 , а також і повторне розслідування проводилося формально, без дотримання вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337, зокрема п.33 у тому числі у частині щодо обстеження місця, де стався нещасний випадок, а викладені у актах від 16.11.2020 року (затверджений 18.11.2020 року) та від 10.02.2021 року (затверджений 12.02.2021 року) висновки не є обґрунтованими, не відповідають фактичним та об`єктивним обставинам події. Вказані акти підлягають скасуванню.

Також зазначив, що правомірною є вимога ОСОБА_1 про зобов`язання відповідача скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався 01.11.2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» під час виконання трудових обов`язків за формою Н-1/П.

При подачі позову та в процесі розгляду справи ОСОБА_1 поніс витрати на оплату його послуг (витрати на професійну правничу допомогу) та оплатив вартість експертизи. Суми витрат підтверджуються відповідними доказами, отримання гонорару, які знаходяться у матеріалах справи. Також зазначив, що спосіб захисту порушених прав ОСОБА_1 відповідає правовим позиціям Верховного Суду, які викладені у постановах від 06 липня 2022 року у справі №703/3207/17, провадження №61-12839св21, від 20.01.2023 року у справі №703/3207/17, провадження № 61-10415св22, від 14 лютого 2022 року у справі №235/3344/20, провадження №61-14948св21, від 26 квітня 2022 року у справі №214/4307/18, провадження № 61-21202св21. Таким чином, позивачем обрано найбільш ефективний спосіб захисту свого порушеного права. Враховуючи викладене, прохав суд позовні вимоги ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» задовольнити повністю.

У судове засідання 15 грудня 2023 року позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Руденко О.В. не з`явились, адвокат Руденко О.В. надав заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Тюлькіна Оксана Олександрівна позовні вимоги не визнала та надала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що вважає вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

У позовній заяві позивач посилається на те, що 01 листопада 2020 року у першу зміну йому, як майстру гірничому дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки (далі - ПРТБ) був виданий наряд на замір газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу, контроль за виконанням наряду робітниками дільниці у 1-шу зміну (машиністом бурової установки ОСОБА_3 та гірником підземним ОСОБА_4 ).

З початку зміни він разом з робітниками прибув на 130 збірний штрек. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 пішли виконувати наряд у бік 130 лави, а він залишився виконувати замір концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах.

Відповідно до пояснювальної записки позивача, він провів замір газу метану на чотирьох свердловинах, та підійшов до п`ятої (№109) свердловини. Для виконання заміру на п`ятій свердловині необхідно було перелізти через дегазаційну трубу діаметром 325 мм. до замірної станції. Біля замірної станції не було встановлено декілька ремонтин. Він підійшов до дегазаційної труби, став однією ногою на неї, а другою - на ремонтину, яка лежала на підошві виробки. У цей час «затріщали» рами арочного кріплення, та він по інерції сіпнувся, ноги зісковзнули, при цьому він намагався схватитися за гофрований трубопровід, та впав на підошву виробки обличчям вниз. Після чого, він переліз через трубу, доторкнувся до голови відчув та побачив, що у нього тече кров. Посидівши деякий час, він піднявся на ноги, та, тримаючись за ремонтини, пішов до свердловини №118, де знаходились ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розповів їм про те, що відбулося та попросив повідомити про травму начальнику дільниці ПРТБ та гірничому диспетчеру. Далі, він у супроводі ОСОБА_3 пішов на вентиляційний штрек панелі №3 для подальшого виїзду з шахти. Пересуваючись по 130 збірному штреку, робітники зустріли підземну медичну сестру, яка надала позивачу необхідну медичну допомогу.

Під час розслідування комісія встановила наступні факти: ОСОБА_1 вказує, що «затріщали» рами арочного кріплення, він по інерції сіпнувся, при цьому його ноги зісковзнули і він почав падати на підошву виробки обличчям униз. Комісія з повторного розслідування розглянула фотоматеріали, ескіз та протокол огляду місця нещасного випадку, та з`ясувала, що на замкових з`єднаннях арочного кріплення сліди від посадки відсутні. На всіх поверхнях кріплення та на підошві виробки скупчення пилу, що свідчить про відсутність деформації кріплення виробки; ОСОБА_1 вказує, що після отримання травми він відчув, що у нього тече кров, проте комісія з повторного розслідування, розглянула фотоматеріали та протокол огляду місця падіння, при цьому звернула увагу, що попередньою комісією з розслідування плям крові виявлено не було; у пояснювальний записці ОСОБА_1 вказує, що він однією ногою став на дегазаційний трубопровід, а другою - на ремонтину, обличчям до борту виробки, при цьому впав він обличчям униз на підошву виробки, комісія з повторного розслідування, розглянула фотоматеріали, ескіз та протокол огляду місця нещасного випадку, при цьому з`ясувала, що відстань від місця знаходження ОСОБА_1 до борту виробки, складає 1,20 м. При ймовірному падінні ОСОБА_1 , по інерції, впав би уперед, вдарившись об борт виробки, а не обличчям об підошву виробки; 05.11.2020 року, комісія додатково опитала ОСОБА_1 , для з`ясування його можливого падіння, при цьому ОСОБА_1 стверджує, що він впав обличчям униз вдарившись обличчям об підошву виробки, але при його положенні перед ймовірним падінням він впав би на підошву виробки боком, а не обличчям донизу, як він вказує. Розсічення лобної частини у ОСОБА_1 з правої сторони, а при падінні вниз головою, як він вказує, більш можливим було б розсічення по центру лобної частини; розглянувши фотоматеріали, ескіз та протокол огляду місця, комісія з повторного розслідування з`ясувала, що 130 збірний штрек, де знаходився ОСОБА_1 , на момент події знаходився в задовільному стані (у місці події відстань від дегазаційної труби діаметром 325 мм. до борту виробки складає 1200 мм., відстань від дегазаційного трубопроводу діаметром 325 мм. до покрівлі виробки складає 1700 мм.; на елементах арочного кріплення та дерев`яних ремонтинах у наявності шар пилу, що свідчить про відсутність деформації кріплення виробки; існує можливість підійти до місця виміру, не переходячи через дегазаційний трубопровід, що вказує на відсутність факторів, які могли би привести до травмування ОСОБА_1 .

Всі встановлені факти не дають змоги комісії з повторного розслідування встановити обставини, за яких трапився нещасний випадок та сам факт травмування ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріли розслідування нещасного випадку та пояснення свідків, у комісії була відсутня можливість об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травмування, враховуючи, що заявлені позивачем свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 взагалі не чули жодних сторонніх звуків під час інциденту й не бачили саме травмування, а лише наслідки у вигляді (згідно пояснювальної записки ОСОБА_4 ) рубленої рани справа на голові позивача. Окрім того, у даному випадку при проведенні розслідування комісія не виявила впливу небезпечного фактору на позивача, адже із матеріалів розслідування відомо, що 130 збірний штрек, де перебував позивач під час інциденту знаходиться в задовільному стані (виробка становить 3,8 метри в ширину та 1,95 метри в висоту, підошва виробки помірно обводнена, проходи для людей та технологічні зазори відповідають Правилам безпеки у вугільних шахтах) та існує можливість підійти до місця виміру газу метану, не переходячи через дегазаційний трубопровід, що вказує на відсутність раптового впливу на позивача небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Щодо вимоги позивача про скасування Акту за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з позивачем, складений 16.11.2020 року, то це не відповідає вимогам Порядку №337, оскільки він вже є скасованим Актом про повторне розслідування, складеним 10 лютого 2021 року згідно п.51 Порядку №337.

Відповідно до Довідки до акту медико-соціальної експертної комісії від 19.02.2021 року причиною інвалідності зазначене загальне захворювання.

Враховуючи встановлені факти, в тому числі можливість підійти до місця виміру газу метану, не переходячи через дегазаційний трубопровід (що знизило б або абсолютно виключило вірогідність травмування), забезпечення роботодавцем належних умов для праці, а також пояснення свідків вказують на відсутність правових підстав для встановлення нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом та складання акту за формою Н-1.

Щодо стягнення витрат на надання правової допомоги.

Позивач вимагає стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» витрати на правову допомогу адвоката у розмірі 5000,00 грн, вважає дані вимоги безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Вважає, що стягнення витрат на правову допомогу адвоката здійснюється на підставі детального опису наданих послуг та акту здачі виконаних робіт згідно ч.ч.3, 4 ст.126 ГПК України, які відсутні у даному випадку.

До позовної заяви позивачем додані: договір про надання правової допомоги (містить лише розмір гонорару) та квитанція із зазначенням лише розміру гонорару за надану правову допомогу за 3 пунктами: «Консультація, підготовка позовної заяви, представництво інтересів у суді», без зазначення: порядку обчислення гонорару та механізму розрахунку (фіксований розмір, погодинна оплата), підстав для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо; номер справи, докази сплати та отримання адвокатського гонорару відсутні.

Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

У ході розгляду справи представник відповідача ОСОБА_9 позовні вимоги не визнала та пояснила, що вважає вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне:

Виходячи з матеріалів розслідування нещасного випадку та пояснення свідків, відсутня можливість об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травмування, окрім того у даному випадку при проведенні розслідування комісія не виявила впливу небезпечного фактору на позивача, а також в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження такого впливу в тому числі й показами свідків, які на її думку є особами, які виключно знали зі слів позивача, що він травмувався. Пояснення свідків, не містять достатніх відомостей про факт раптового впливу на позивача небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я, тим самим спростовуються події на які вказує виключно позивач.

Також, з акту розслідування від 12.02.2021 року вбачається, що - 130 збірний штрек гор. 300 м., де знаходився позивач під час інциденту знаходиться в задовільному стані (виробка становить 3,8 метри в ширину та 1,95 метри в висоту, немає захаращень, будь-які шматки гірничої маси відсутні, підошва виробки помірно обводнена, проходи для людей та технологічні зазори відповідають Правилам безпеки у вугільних шахтах), що вказує на відсутність раптового впливу на Позивача небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Крім того, відсутність раптового впливу на позивача небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я вбачається з висновку експерта № 5086-22, складеного 21.02.2023 року, де на стор. 16 висновку на питання 3 експерт надав відповідь, що « ОСОБА_1 мав технічну можливість запобігти настанню нещасного випадку, що стався з ним 01.11.2020 року в 1-у зміну в 130 збірному штреку, але нею не скористався», а також надав висновок на це ж питання , що «гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 повинен був дбати про особисту безпеку, життя та здоров`я та підійти до місця заміру концентрації газу метану, не переходячи через дегазаційний трубопровід, щоб не наражати себе на небезпеку падіння з висоти та отримання травми», що знайшло своє підтвердження й на стор. 20 висновку експерта на питання 3.

Також на питання 4 на стор. 16 експерт відповів, що «шкідливий або небезпечний фактор - відсутній», а на стор. 15 на питання 1 експерт встановив, що «причиною настання нещасного випадку є особиста необережність Позивача», що знайшло своє підтвердження й на стор. 19 висновку експерта на питання 1.

Враховуючи встановлені факти, із зазначенням відсутності раптового впливу виробничого фактору на позивача під час інциденту вказують на відсутність правових підстав для встановлення нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом та складання акту за формою Н-1.

Також зазначила, що спосіб захисту прав позивача суперечить правовим позиціям Верховного Суду викладених у постановах від 05 грудня 2019 року у справі № 235/5301/16-ц (провадження № 61-7958св18), від 21 травня 2020 року у справі № 186/1053/17 (провадження № 61-45421св18), від 01.02.2023 року у справі № 210/5713/20, від 08 червня 2022 року у справі № 604/290/19 (провадження № 61-18558св21).

Отже, з огляду на наведені висновки Верховного Суду України щодо предмету спору з питань встановлення факту нещасного випадку на виробництві та зобов`язання складання акту за формою Н-1 є виключно компетенцією комісії по розслідуванню нещасного випадку у відповідності до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві».

У судове засідання 15 грудня 2023 року представник відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Тюлькіна О.О. не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги не визнала та прохала суд у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці у судове засідання не з`явився, надав письмові пояснення на позовну заяву, відповідно до яких, 01.11.2020 року із позивачем трапився нещасний випадок при виконанні посадових обов`язків, пов`язаних із заміром вмісту метану у 130 збірному штреку.

Після надання медичної допомоги на виробництві ОСОБА_1 був направлений на обстеження до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування», де йому була надана необхідна допомога.

Наказом ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 02.11.2020 року №6987 була створена комісія з розслідування нещасного випадку, який трапився із позивачем 01.11.2020 року.

За результатами проведеного розслідування комісією було складено акт розслідування нещасного випадку від 18.11.2020 року, яким не підтверджено факт нещасного випадку, який трапився з ОСОБА_1 .

24.11.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Головного управління про проведення повторного розслідування у зв`язку з незгодою з актом за формою Н-1/НП який стався з ним 01.11.2020 року (травма у 130 - збірному штреку ВСП «ШУ Першотравенське» ПРАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») та наявністю окремої думки члена комісії розслідування нещасного випадку ОСОБА_10 .

Головним управлінням 01.02.2021 року директору ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» був виданий припис від 02.02.2021 року за формою Н-9 № 2/5.1 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався із позивачем 01.11.2020 року.

Наказом директора ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «Павлоградвугілля» від 03.02.2021 року №880 створено комісію (в іншому складі) для повторного розслідування нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 .

За результатами проведеного повторного розслідування, згідно з Порядком №337, новоствореною комісією з розслідування нещасного випадку було складено Акт від 10.02.2021 року, один примірник якого було надано позивачу і відповідно до якого підтвердила відсутність нещасного випадку з позивачем.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначає Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337).

Порушень Порядку №337 посадовими особами ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не відбулось, оскільки відповідачем виконано припис, виданий ГУ Держпраці для проведення повторного розслідування нещасного випадку.

Представник третьої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Шульга Світлана Мирсадівна у судове засідання не з`явилась, надала письмові пояснення на позовну заяву, відповідно до яких, відносини у сфері загальнообов`язкового державного соціального страхування врегульовані Законом України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 23.09.1999 №1105 (далі Закон №1105). Це спеціальний закон, який відповідно до Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючим громадянам щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, у разі нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, охорони їхнього життя та здоров`я.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №1105 уповноваженим органом управління в системі загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та від нещасного випадку з 01.01.2023 року є Пенсійний фонд України. До 01.01.2023 Фонд соціального страхування України був органом, який здійснював, зокрема, керівництво та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням.

Суб`єктами соціального страхування відповідно до статті 1 Закону №1105 є застрахована особа Позивач ОСОБА_1 , страхувальник Відповідач ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та страховик Пенсійний фонд України.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 з 10.08.2009 працює у Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», отже, за нормами частини першої Закону №1105, як особа, яка працює на умовах трудового договору (контракту) підлягає страхуванню від нещасного випадку на виробництві, який спричинив втрату працездатності.

Згідно з частиною першою статті 30 Закону №1105 страховими виплатами є грошові суми, які уповноважений орган управління виплачує застрахованій особі чи особам, які мають на це право, у разі настання страхового випадку.

Згідно з частинами другої - четвертої статті 36 Закону №1105 факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення реабілітації у сфері охорони здоров`я, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами.

Перелік обставин, за яких настає страховий випадок, та перелік професійних захворювань визначаються Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до статті 22 Закону України «Про охорону праці» і статті 36 Закону № 1105, постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, якими визначено процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі Порядок №337 від 17.04.2019).

З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведеного повторного розслідування 10 лютого 2021 року складено Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) аварії, що стався (сталося/сталася) 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», який затверджено 12 лютого 2021 року (далі Акт розслідування від 12 лютого 2021 року) за формою Н-1/НП.

Розглянувши матеріали розслідування, пояснення потерпілого та свідків, на підставі встановлених фактів, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок з майстром гірничим дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ОСОБА_1 не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337, тому визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом та складений акт за формою Н-1/НП.

За умовами пункту 34 Порядку №337 від 17.04.2019 рішення щодо визнання нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , не пов`язаним з виробництвом, прийнято комісією шляхом голосування простою більшістю голосів.

Акт розслідування від 12 лютого 2021 року за формою Н-1/НП не є підставою для страхових виплат потерпілому ОСОБА_1 згідно статті 36 Закону №1105.

Просить суд врахувати надані письмові пояснення при розгляді справи та розглядати справу за відсутності представника Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснив, що точної дати він не пам`ятає, у той день він перебував на шахті та побачив карету швидкої допомоги. Цей день йому запам`ятався надовго, оскільки якщо швидка на шахті то сталось лихо. Приблизно через декілька днів, він дізнався, що з ОСОБА_11 стався нещасний випадок, він травмувався. Також додав, що в той день він разом з ОСОБА_11 їхав у автобусі на роботу та вони разом курили у курилці, ще з ними в курилці був ОСОБА_12 , але він вже помер. ОСОБА_13 був у звичайному стані, пошкоджень або трав він не мав. У той день, після того, як травмувався ОСОБА_13 , він його не бачив. Крім того зазначив, що для перевірки газу метану у шахті, є багато приборів як автоматичних так і механічних, а також багато різних датчиків. Якщо заміряти газ метан прибором «ШиБ-12», який використовується для отримання більш точних показників, то даним прибором показники заміряються біля крівлі, потім ближче до землі, а потім береться середній показник замірів. Замір газу метну входить до функціональних обов`язків гірничого майстру. Також заміри проводить електрослюсар перед відкриттям електроапаратури. Наряд заміру газу можуть дати будь-якому працівнику, та він зобов`язаний це зробити.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що у той день, точної дати він не пам`ятає, він разом з ОСОБА_13 їхав на роботу в одному автобусі. Травм або пошкоджень у ОСОБА_1 не було. Також з ОСОБА_11 вони були у нарядній та отримували наряд. Після чого спускались до шахти. Діставшись до місця роботи, він почав виконувати наряд з буріння, а ОСОБА_13 пішов заміряти газ метан. Пізніше ОСОБА_14 прийшов до місця де він працював, та він побачив у ОСОБА_15 кров на оці та запропонував викликати медсестру. Також додав, що в його обов`язки не входить вимірювати газ метан прибором «ШиБ-12». Стаціонарні прибори заміру перебувають на свердловинах, вони висять над гофрою, та до них потрібно лізти. Іноді їх так розміщують, що до них важко долізти. Буває є нормальний підхід до свердловини, буває його нема, так як сіла крівля, або задовило. Також там стоять ремантини, які луснуті. Дані прилади перевіряє гірничий майстер. На той час гірничим майстром був ОСОБА_13 . На тій свердловині, де травмувався ОСОБА_14 , обрушувалась крівля та падали великі каміння, тому на тій свердловині, щоб заміряти газ метан необхідно було подолати перешкоди. Де саме на свердловині ОСОБА_14 заміряв газ він не бачив. Він допомагав видавати ОСОБА_15 на гора, а саме допомагав медсестрі довести його до ствола для виїзду на поверхню. Після чого, ОСОБА_15 на кареті швидкої допомоги доставили на другий блок, що з ОСОБА_16 було далі він не знає. Також, він не знає яку травму отримав ОСОБА_17 . Крім того, зазначив, що коли вони вели ОСОБА_15 до ствола, то проходили повз те місце де він травмувався, він питав у ОСОБА_15 , де той впав, та ОСОБА_14 показав йому це місце. Особисто він не бачив, як ОСОБА_14 впав та травмувався.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з відповідачем ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та працював на різних посадах, з 13 жовтня 2020 року працював гірничим майстром дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки.

Так, 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 на території ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» стався нещасний випадок.

Для проведення спеціального розслідування нещасного випадку, за наказом №6987 від 02 листопада 2020 року ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлогралдвугілля», була створена комісія зі спеціального розслідування у складі: голова комісії Ішин І.В. виконуючий обов`язки заступника директора з охорони праці ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; члени комісії: Кудіна І.В. завідувачка сектору профілактики страхових випадків страховий експерт з охорони праці Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області; Ашуркін Р.В. голова незалежної профспілки гірників вугільної промисловості ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахти «Степова»; Юдін Д.Б. виконуючи обов`язки завідуючого гірничими роботами ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; Тюлькіна О.О. керівник департаменту з правового забезпечення ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

У ході проведення спеціального розслідування комісією встановлено, що потерпілий ОСОБА_1 працює на посаді гірничого майстру дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахта «Ювілейна» протягом дев`яти років шести місяців.

Навчання та перевірку знань з питань охорони праці він проходив 15 червня 2018 року.

Вступний та первинний інструктаж з охорони праці ОСОБА_1 проведено 10 серпня 2009 року та 13 жовтня 2020 року відповідно. Повторний інструктаж з охорони праці потерпілим пройдено 26 червня 2020 року, а позаплановий 16 серпня 2020 року.

Відповідно до ст.14 Закону України «Про охорону праці», ОСОБА_1 10 липня 2009 року, 06 жовтня 2019 року та 15 липня 2020 року проходив медичний огляд.

Під час проведення спеціального розслідування комісією встановлено, що нещасний випадок з ОСОБА_1 стався при наступних обставинах.

Так, 01 листопада 2020 року помічником начальника дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки у 1-шу зміну був виданий наряд майстру гірничому дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , на замір газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу, контроль за виконанням наряду робітниками дільниці у 1-шу зміну (машиністом бурової установки ОСОБА_3 та гірником підземним ОСОБА_4 ).

ОСОБА_1 разом з робітниками прибув на 130 збірний штрек, ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4 пішли виконувати наряд у бік 130 лави, а ОСОБА_1 залишився виконувати замір концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах.

Відповідно до пояснювальної записки ОСОБА_1 , він провів замір газу метану на чотирьох свердловинах. Для виконання заміру на п`ятій свердловині необхідно було перелізти через дегазаційну трубу діаметром 325 мм. до замірної станції. Біля замірної станції не було декілька ремонтин. ОСОБА_1 підійшов до дегазаційної труби, встав однією ногою на неї, а другою на ремонтину, яка лежала на підошві виробки. У цей час «затріщали» рами арочного кріплення, ОСОБА_1 по інерції сіпнувся, ноги зісковзнули, при цьому він намагався схватитися за гофрований трубопровід, та впав на підошву виробки обличчям донизу. ОСОБА_1 переліз через трубу, доторкнувся до голови відчув та побачив, що у нього тече кров. Посидівши деякий час, ОСОБА_1 піднявся на ноги, та тримаючись за ремонтини, пішов до свердловини №118, де знаходились ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розповів їм про те, що відбулося та попросив повідомити про травму начальнику дільниці та гірничому диспетчеру. Далі ОСОБА_1 у супроводі ОСОБА_3 пішов на вентиляційний штрек панелі №3 для подальшого виїзду з шахти. Пересуваючись по 130 збірному треку, робітники зустріли підземну медичну сестру, яка надала йому медичну допомогу.

Також, під час проведення розслідування комісія з`ясувала наступне: ОСОБА_1 вказує, що «затріщали» рами арочного кріплення, він по інерції сіпнувся, при цьому його ноги зісковзнули і він почав падати на підошву виробки обличчям униз. Комісія провела огляд місця нещасного випадку та з`ясувала, що на замкових з`єднаннях арочного кріплення слідів від недавньої посадки відсутні. На всіх поверхнях кріплення та на підошві виробки скупчення пилу, що свідчить про відсутність деформації кріплення виробки; ОСОБА_1 вказує, що після отримання травми він відчув що у нього тече кров, проте комісія, провівши обстеження місця падіння, плям крові не виявила; у пояснювальний записці ОСОБА_1 вказує, що він однією ногою став на дегазаційний трубопровід, а другою - на ремонтину, обличчям до борту виробки, при цьому впав він обличчям униз на підошву виробки, комісія, провівши обстеження місця нещасного випадку з`ясувала, що відстань від місця знаходження ОСОБА_1 до борту виробки, складає 1,20м. При ймовірному падінні ОСОБА_1 , по інерції, впав би уперед, вдарившись об борт виробки, а не обличчям об підошву виробки; 05.11.2020 року, комісія додатково опитала ОСОБА_1 , для з`ясування його можливого падіння, при цьому ОСОБА_1 стверджує що він впав обличчям донизу вдарившись обличчям об підошву виробки, але при його положенні перед ймовірним падінням він впав би на підошву виробки боком, а не обличчям униз, як він вказує. Розсічення лобної частини у ОСОБА_1 з правої сторони, а при падінні вниз головою, як він вказує, більш можливим було б розсічення по центру лобної частини.

Зазначені факти не дали змоги комісії з розслідування встановити обставини, за яких трапився нещасний випадок та сам факт травмування ОСОБА_1 , тому комісія вважала факт травмування ОСОБА_1 сфальсифікованим.

Згідно висновку комісії, нещасний випадок з майстром гірничим дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ОСОБА_1 не підпадає під дію п.52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, тому комісія вважає його не пов`язаний з виробництвом та склала акт за формою Н-1/НП.

Крім того, як вбачається з акту розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 від 16 листопада 2020 року, член комісії ОСОБА_10 висловив окрему думку, а саме вважав, що травму ОСОБА_1 отримав під час виконання посадових обов`язків, а тому необхідно скласти акт за формою Н-1/П.

Не погодившись з актом розслідування нещасного випадку, що стався з ним 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року, ОСОБА_1 24 листопада 2020 року звернувся з заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про проведення повторного розслідування у зв`язку з незгодою з актом за формою Н-1/НП, та наявністю окремої думки члена комісії розслідування нещасного випадку ОСОБА_10

28 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до директора ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Хавренкова Р.В. з заявою про призначення повторного розслідування нещасного випадку, який стався з ним 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. від 16 листопада 2020 року.

Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області 01 лютого 2021 року був виданий припис за формою Н-9 №2/5.1, директору ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року.

Наказом директора ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «Павлоградвугілля» від 03 лютого 2021 року №880 створено комісію (в іншому складі) для повторного розслідування нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 .

Згідно акту повторного розслідування нещасного випадку що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 від 10 лютого 2021 року, за результатами проведеного повторного розслідування комісія скасувала акт за формою Н-1/НП від 18 листопада 2020 року, та дійшла висновку, що нещасний випадок з майстром гірничим дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ОСОБА_1 не підпадає під дію п.52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, тому комісія вважає його не пов`язаний з виробництвом та склала акт за формою Н-1/НП.

Крім того, як вбачається з акту повторного розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 від 10 лютого 2021 року, член комісії ОСОБА_18 висловив окрему думку, а саме вважав, що травму ОСОБА_1 отримав під час виконання посадових обов`язків, а тому необхідно скласти акт за формою Н-1/П.

Відповідно до епікризу, який виданий Комунальним некомерційним підприємством «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради від 20 листопада 2020 року, ОСОБА_1 проходив стаціонарне лікування у хірургічному відділенні КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» ПМР з 01 листопада 2020 року по 20 листопада 2020 року з діагнозом: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ст., забійно-рублена рана правої лобної області, стан після ПХО (01.11.2020 року).

Лікарняним листом серії АДЮ №279304, який виданий Комунальним некомерційним підприємством «Першотравенська центральна міська лікарня» Першотравенської міської ради, підтверджується, що ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року по 04 січня 2021 року перебував на амбулаторному лікування у лікаря невропатолога КНП «Першотравенська центральна міська лікарня» ПМР.

Згідно результатів комп`ютерної томографії головного мозку ОСОБА_1 , проведеного лікарем КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» ПМР Хамазою В.В. 01 листопада 2020 року, у ОСОБА_1 було виявлено: ознаки гіподенсивного вогнища у базальному відділі правої лобної частки, можливе контузійне вогнище 1 типу. Кістково-травматичні зміни кісток склепіння та основи черепа не виявлені.

Епікризом з історії хвороби №65/2021 від 05 лютого 2021 року, підтверджується, що ОСОБА_1 з 05 січня 2021 року по 05 лютого 2021 року перебував на стаціонарному лікування у 23 відділенні Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня психіатричної допомоги» Дніпровської міської ради, з діагнозом: стан після черепно-мозкової травми одержаної на виробництві (01.11.2020 року), забій головного мозку 1 ст., судомний синдром із частими генералізованими тоніко-клонічними нападами (15 за місяць), часті сутінкові, у тому числі постіктальні, розлади свідомості (30 за місяць), виражені тривожно-депресивні, виражені експлозивні, галюцинаторно-маячні включення, нарастаючі когнітивні порушення. F07.2. Психічні функції стійко порушені: соціальна недостатність внаслідок порушення життєдіяльності за категоріями: орієнтація, спілкування, контроль поведінки, трудова діяльність, пересування.

Відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААВ №122195, яка видана 19 лютого 2021 року Комунальним закладом «Обласний клінічний центр медико-соціальною експертною комісією» ДОР, ОСОБА_1 19 лютого 2021 року встановлена ІІ група інвалідності за загальним захворюванням, строком до 01 березня 2022 року.

Ухвалою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 07 липня 2021 року, було задоволено клопотання представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Тюлькіної О.О. та призначено у справі судово-медичну експертизу, яка була доручена експертам КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, на вирішення експертам судом було поставлено наступні питання: 1) Чи мали місце тілесні ушкодження ОСОБА_1 від події, яка відбулась з ним 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин? Якщо так, то який механізм їх утворення, ступінь ушкодження та строки виникнення? 2) Чи міг характер тілесного ушкодження ОСОБА_1 викликати втрату працездатності? Якщо так, то на який строк? 3) Чи знаходяться тілесні ушкодження у причинно-наслідковому зв`язку з подією, яка відбулася з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин? 4) Чи відповідають скарги щодо стану здоров`я ОСОБА_1 характеру тілесного ушкодження, яке було отримано ним 01 листопада 2020 року?

Згідно висновку експерта (експертиза за матеріалами справи) КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР №159 від 19 листопада 2021 року, останнім були надані наступні відповіді на поставлені судом питання, а саме: згідно аналізу наданої медичної документації, даних обстеження ОСОБА_1 , комісія експертів встановила, що 01.11.2020 року о 10 год 45 хв. він отримав тілесні ушкодження: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку І ступеню з контузійним вогнищем у базальному відділі правої лобної частки мозку, рублена рана правої лобної області. Встановлені тілесні ушкодження спричинені від механічної дії (удар) в лобну область справа, тупим твердим предметом з обмеженою контактуючою поверхнею у вигляді грані або ребра, що діяв в напрямку спереду-назад, зверху вниз, або при ударі о такий, можливо й при падінні з висоти власного зросту. Характер встановлених ушкоджень, час надання медичної допомоги свідчать про виникнення встановлених тілесних ушкоджень 01.11.2020 року.

Встановлені тілесні ушкодження, під час травматичного процесу, призвели до наслідків черепно-мозкової травми, забою головного мозку І ступеню, рубцево-атрофічних змін правої лобної долі (на місці контузійного вогнища), судомний синдром із частими генералізованими тоніко-клонічними нападами (15 за місяць), частими сутінковими розладами свідомості, у тому числі постіктальними (30 за місяць), вираженими тривожно-депресивними, вираженими експлозивними, галюцинаторно-маячними включеннями, нарастаючими когнітивними порушеннями і відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, які призвели до стійкої втрати загальної працездатності не менш ніж на 1/3, понад 33%, що відповідає вимогам п. 2.1.6. «Правил судово- медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року, №6 та п.п.І.ба, 1.8в, таблиці 1, Наказу №420 від 05.06.2012 року.

Встановлена черепно-мозкова травма, забій головного мозку І ступеню і як наслідки: легка координаторна недостатність, судомний синдром з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами призвела до стійкої втрати професійної працездатності та складає 80% (5% таб.1, п.1.6а, 75% таб.1, п.1.8в, Наказ Міністерства охорони здоров`я України 05.06.2012 року №420 «Критерії встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків»).» Відсоток втрати працездатності встановлено на момент проведення комісійної судово-медичної експертизи. Термін втрати працездатності залежить від перебігу травматичної хвороби, наявних ускладнень та індивідуальних компенсаторних особливостей організму, тому конкретний термін встановити неможливо.

Відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку І ступеню з контузійним вогнищем у базальному відділі правої лобної частки мозку, рублена рана правої лобної області за терміном та механізмом виникнення знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку з подією, яка відбулася з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 о 10 годині 45 хвилин.

Комісія судово-медичних експертів проаналізувавши надану медичну документацію, оглянувши ОСОБА_1 , встановила об`єктивні клінічні данні: наслідки ЧМТ (01.11.2020 року) - забою головного мозку І ст., легку координаторну недостатність, судомний синдром з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами, що відповідає стану його здоров`я.

Ухвалою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 27 липня 2022 року, було задоволено клопотання представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Тюлькіної О.О. та призначено у справі судову гірничо-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на розгляд експертам поставлені наступні питання: 1)Що стало безпосередньою причиною нещасного випадку з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року? 2)Чи відповідає нещасний випадок з ОСОБА_1 хронології дій та/або подій, які викладені в його поясненнях щодо обставин випадку, який стався з останнім 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин (з урахуванням, в тому числі, але не включно траекторії падіння та місцерозташування тілесних пошкоджень), якщо відповідають, то який механізм настання нещасного випадку з ОСОБА_1 ? 3)Чи мав ОСОБА_1 можливість запобігти нещасному випадку, який з ним стався 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин? 4)Чи відповідають дії ОСОБА_1 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин, вимогам відповідних нормативно-правових актів з охорони праці?

Відповідно до висновку експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Коновалова О.Д. від 21 лютого 2023 року №5086-22, в досліджуваній виробничій ситуації можна зробити висновки, а саме: комісією з розслідування даного нещасного випадку (первинне), висновки якої викладені в Акті форми Н-1/НП від 18 листопада 2020 року (скасований), причини настання нещасного випадку не встановлені, так як під час розслідування обставин, причин та спричинених наслідків нещасного випадку не встановлений сам факт травмування гірничого майстра дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 ; комісією з розслідування даного нещасного випадку (повторне), висновки якої викладені а Акті форми Н-1/НП від 12 лютого 2021 року, причини настання нещасного випадку не встановлені, так як комісією під час повторного розслідування обставин,, причин та спричинених наслідків нещасного випадку не встановлені обставини, за яких трапився нещасний випадок, а також сам факт травмування гірничого майстра дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки ОСОБА_1 .

Але, як вбачається з матеріалів цивільної справи № 186/346/21 (пров. 2/0186/9/22) та матеріалів розслідування даного нещасного випадку факт травмування гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 підтверджується свідченнями свідків та медичною сестрою підземною, висновками про стан здоров`я гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 судово-медичних експертів та окремими думками членів комісії з розслідування даного нещасного випадку, а саме: свідки нещасного випадку: ОСОБА_3 - машиніст бурової установки дільниці ПРТБ, який 01 листопада 2020 року в 1-у зміну надавав ОСОБА_1 домедичну допомогу в 130 збірному штреку; ОСОБА_4 - гірник дільниці ПРТБ, який 01 листопада 2020 року в 1-у зміну надавав ОСОБА_1 домедичну допомогу в 130 збірному штреку; ОСОБА_5 - медична сестра підземна, яка 01 листопада 2020 року в підземній виробці оглянула гірничого майстра дільниці ПРТБ Шевченко Р.Т., оцінила його стан як середньої важкості та надала йому первинну медичну допомогу.

Медичні висновки про стан здоров`я гірничого майстра дільниці ПРТБ Шевченко Р.Т.: висновок про важкість виробничих травм від 02.11.2020 року №105 КНП «ПЛІЛ» ПМР; висновок експерта від 19.11.2021 року №159 КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР.

Окрема думка члена комісії з розслідування нещасного випадку від 18 листопада 2020 року голови первинної профспілкової організації НПГУ шахти «Степова» Ашуркіна Р.В.

Окрема думка члена комісії з розслідування нещасного випадку від 12 лютого 2021 року технічного інспектора обласного об`єднання НПГУ Західного Донбасу Дьяконова С.Є.

Як вбачається з викладеного, гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , працюючи 01.11.2020 року в першу зміну відповідно до одержаного наряду виконував заміри концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку та обстеження дегазаційного трубопроводу, тобто одержав травму голови в робочий час, в гірничій виробці шахти, під час виконання трудових обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства.

У зв`язку із втратою працездатності на період більше 1 робочого дня, що підтверджено медичними документами про стаціонарне лікування (листки непрацездатності: серія АДЮ № 29284, серія АДЮ № 279304, серія АДЮ № 45889), Медична карта стаціонарного хворого №65/2021 від 22.02.2021 року, на підставі визначення пункту 3 розділу «Загальні питання Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві", затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337 (далі «Порядок»), факт травмування ОСОБА_1 визначається як нещасний випадок, який на підставі підпунктів 1, 2 пункту № 52 «Порядку», за вказаними обставинами визнається пов`язаним з виробництвом.

Як вбачається з обставин травмування ОСОБА_1 , травму голови він одержав у зв`язку з настанням події - падінням потерпілого з дегазаційного трубопроводу (з висоти) внаслідок особистої необережності потерпілого.

Причина нещасного випадку - особиста необережність визначається під час розслідування нещасного випадку на підставі підпункту 02.2, пункту №02 Класифікатора «Порядку», у разі відсутності технічних і організаційних причин настання нещасного випадку та порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів та інструкцій тощо, що вбачається у висновках комісій з розслідування нещасного випадку: вид події встановлено; причини не встановлені; шкідливий або небезпечний фактор відсутній; особи, які допустили порушення вимог законодавства з охорони праці - не встановлені.

На підставі дослідження вищевикладених пояснень свідків, окремих думок членів комісії з розслідування нещасного випадку, медичних висновків та обставин події, експерт зробив висновки, що основною причиною настання нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року з гірничим майстром дільниці ПРТБ ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Шевченком Р.Т. є особиста необережність потерпілого.

У досліджуваній виробничій ситуації вбачається, що місце травмування ОСОБА_1 , час надання домедичної допомоги та первинної медичної допомоги, характер встановлених ушкоджень свідчать про виникнення встановлених тілесних ушкоджень 01.11.2020 року, які призвели до наслідків черепно-мозкової травми ОСОБА_1 , що підтверджує хронологію подій та механізм настання нещасного випадку (падіння з висоти), який стався 01.11.2020 року з гірничим майстром дільниці ПРТБ ОСОБА_1 та викладених в поясненнях потерпілого ОСОБА_1 .

Механізм настання нещасного випадку (механізм одержання травми) з ОСОБА_1 наданий у «Висновок експерта від 19.11.2021 року №159 КЗ Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР.

Створення небезпечної виробничої ситуації та настання в її умовах нещасного випадку сталися з причини особистої необережності потерпілого, тобто ОСОБА_1 мав технічну можливість запобігти настанню нещасного випадку, що стався з ним 01 листопада 2020 року в 1-у зміну в 130 збірному штреку, але нею не скористався.

Гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , працюючи 01.11.2020 року в 1-шу зміну, здійснюючи заміри концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу та контроль за виконанням наряду працівниками дільниці ОСОБА_3 - машиніст бурової установки дільниці ПРТБ і ОСОБА_4 - гірник дільниці ПРТБ, повинен був провести замір концентрації газу метану, не переходячи через дегазаційний трубопровід, щоб не наражати себе на небезпеку падіння з висоти та отримання травми та повинен був дбати про особисту безпеку, життя та здоров`я та підійти до місця травми.

Гірничого майстра дільниці ПРТБ Шевченка Р.Т., який працюючи 01.11.2020 року в 1 -у зміну та виконуючи роботу відповідно до виданого наряду під час здійснення заміру концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку і обстеження дегазаційного трубопроводу D=325 MM та настання з ним нещасного випадку, відповідали вимогам відповідних нормативно-правових актів з охорони праці, а також вимогам посадової інструкції гірничого майстра дільниці ПРТБ.

Крім того, експерт зазначив, що в даному випадку вбачається відсутність в матеріалах розслідування нещасного випадку протоколів опитування посадових осіб та свідків, внаслідок чого комісією під час розслідування обставин, причин та наслідків нещасного випадку не виконані в повному обсязі вимоги пункту 49 «Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337 щодо обов`язкового складання протоколів опитування комісією посадових осіб та свідків нещасного випадку, так як їх свідчення могли б сприяти встановленню додаткових обставин, які мають значення для справи.

Відповідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України)

Відповідно до ст.153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників.

Відповідно ст.14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

На виконання вищенаведених приписів законодавства, постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі за текстом Порядок №337).

Порядком №337 визначено: нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Пунктом 9 Порядку №337 регламентовано, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання.

Пунктом 12 Порядку №337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Окрім того, пунктом 29 вищевказаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та / або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Пунктом 33 Порядку №337 передбачено, що Комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:

- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

- у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Згідно п.34 Порядку №337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до пункту 52 Порядку №337 передбачено, що обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також:

- виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений);

- перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час;

- підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення;

- виконання завдань за письмовим розпорядженням роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні;

- перебування на території підприємства (установи, організації) або в іншому визначеному роботодавцем місці у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду, навчання тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних і кваліфікаційних конкурсів, спортивних заходів, передбачених колективним договором, за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця; тощо.

Згідно п.53 Порядку №337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Згідно п. 58 Порядку 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.

За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.

Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Отже, зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що вимоги про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом відноситься до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку. Спеціальна комісія встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, тобто спеціальна комісія є спеціальним суб`єктом щодо визнання вказаного факту, рішення якого може бути оскаржено до суду.

Подібний висновок зроблено Верховним Судом у постановах від 05 грудня 2019 року у справі № 235/5301/16-ц (провадження № 61-7958св18), від 21 травня 2020 року у справі №186/1053/17 (провадження № 61-45421св18), від 08 червня 2022 року у справі № 604/290/19 (провадження № 61-18558св21), від 01.02.2023 року у справі №210/5712/20 провадження №61-7691св22, та від 18.01.2023 року справа №742/1433/21 провадження №61-4627св23.

Як встановлено судом, під час розгляду справи, травмування позивача відбулося 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. на території підприємства відповідача під час встановленої нормативної тривалості робочої зміни позивача під час виконання дорученого наряду щодо заміру газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу та контроль за виконанням наряду робітниками дільниці у 1-шу зміну (машиністом бурової установки ОСОБА_3 та гірником підземним ОСОБА_4 ). Факт травмування ОСОБА_1 на території підприємства не оспорювався учасниками судового розгляду та підтверджується матеріалами справи.

Пунктом 53 Порядку 377 визначені виключні обставини, за яких нещасний випадок не визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і які не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.

З урахуванням встановленого, суд приходить до висновку, що в даному випадку висновки комісії, викладені в оскаржуваному акті є непереконливими та такими, що не спростовують твердження позивача по справі та зводяться виключно до того, що комісією зазначається, що нещасний випадок не може бути визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки позивач фактично не дотримався правил особистої безпеки при замірі газу метану у дегазаційній свердловині на 130 бортовому штреку, тобто через особисту необережність. Представниками відповідача та третіх осіб в судовому засіданні не було в повному обсязі доведено обставин, на які вони посилалися в якості заперечень на позовні вимоги, крім того, на переконання суду, позивач має право на об`єктивне та повне розслідування нещасного випадку, який з ним стався, з врахуванням висновків суду, зазначених в даному рішенні.

Таке переконання суду ґрунтується на встановлених в ході судового розгляду справи обставинах, наданих до суду матеріалах розслідування нещасного випадку, наявність окремої думки та непереконливості висновків, викладених в самому акті.

Позовні вимоги в частині визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року під час виконання трудових обов`язків таким, що пов`язаний з виробництвом та складання та видача акту розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 , за формою Н-1, не підлягають задоволенню, оскільки визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом та складання акту, відноситься до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку відповідно положень, визначених Порядком №337.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 в частині визнання недійсним та скасування акту форми Н-1/НП від 10 лютого 2021 року проведення розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року о 10 год.45 хв., то вони є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Стосовно позовних вимог позивача в частині скасування акту за формою Н-1/НП від 18 жовтня 2020 року, то суд вважає, що у їх задоволенні слід відмовити, оскільки зазначений вище акт вже скасовано відповідачем.

Стосовно стягнення витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає наступне.

Цивільним процесуальним кодексом України визначено види судових витрат.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (частини перша - друга статті 133 ЦПК України).

Частиною 8 ст.141 ЦПК України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Позивач просить стягнути з відповідача на його користь 5000,00 грн. витрат на правову допомогу.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

За змістом частини третьої статті 237 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) однією з підстав виникнення представництва є договір.

Частиною першою статті 627 ЦК України передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 26 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Так, договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (стаття 1 Закону № 5076-VI).

Закон № 5076-VI формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту визначає гонорар.

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини (пункт 28 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц; пункт 19 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 910/12876/19).

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що неврахування судом умов договору про надання правової допомоги щодо порядку обчислення гонорару не відповідає принципу свободи договору, закріпленому у статті 627 ЦК України.

Частинами першою та другою статті 30 Закону № 5076-VI встановлено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

З аналізу зазначеної норми слідує, що гонорар може встановлюватися у формі: фіксованого розміру; погодинної оплати.

Вказані форми відрізняються порядком обчислення при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв.

Оскільки до договору про надання правової допомоги застосовують загальні вимоги договірного права, то гонорар адвоката, хоч і визначається частиною першою статті 30 Закону № 5076-VI як "форма винагороди адвоката", але в розумінні ЦК України становить ціну такого договору.

Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.

Таким чином, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону № 5076-VI, враховуючи при цьому положення законодавства щодо критеріїв визначення розміру витрат на правничу допомогу.

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Подібний висновок викладений у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.

На підтвердження заявлених вимог заявником надано суду наступні докази: копію Договору про надання правової допомоги та здійснення представництва у цивільній справі від 12 лютого 2021 року; копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №2085, яке видане 14 грудня 2009 року Дніпропетровською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури; копію квитанції до прибуткового касового ордеру №12-02/21 від 12 лютого 2021 року на суму 5000,00 грн.

Як передбачено ч.1, 2, 3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно з положенням пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України у разі задоволення позовних вимог судові витрати покладаються на відповідача.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§ 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§§ 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§ 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Тобто саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Таку правову позицію виклала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 лютого 2020 року, справа № 755/9215/15-ц.

Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

При цьому на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку, дії, бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат.

Таким чином, зважаючи на наведені положення законодавства, у разі недотримання вимог частини четвертої статті 137 ЦПК України суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.

Суд звертає увагу на те, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, складність справи, з урахуванням виконаної адвокатом роботи, застосовуючи принципи співмірності та розумності розміру судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь позивача 5000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15, 16 ЦК України, ст.ст. 3, 5, 12, 13, 18, 258, 260, 265, 268, 273 ЦПК України, -суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П, задовольнити частково.

Скасувати акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем міста Першотравенська, Дніпропетровської області, під час виконання трудових обов`язків на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», від 10 лютого 2021 року, який затверджений директором ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Хавренковим Р.В. 12 лютого 2021 року.

У задоволені решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» (51400, Дніпропетровська область, місто Павлограда, вул. Соборна, буд.76, ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Першотравенська, Дніпропетровської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок, та витрати на проведення комедійної судово-медичної експертизи в розмірі 13626 (тринадцять тисяч шістсот двадцять шість) гривень 45 копійок, а всього стигнути 18626 (вісімнадцять тисяч шістсот двадцять шість) гривень 45 копійок.

Стягнути з Приватного акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» (51400, Дніпропетровська область, місто Павлограда, вул. Соборна, буд.76, ) на користь держави судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ С.С. Кривошея.