Справа № 397/718/23
У Х В А Л А

щодо відводу судді (суду)

14.12.2023 смт. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Максимовича І.В.,

за участю: секретаря судового засідання - Рум`янцевої О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника позивача - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича про відвід головуючому судді у справі за позовом представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу,

УСТАНОВИВ:

У провадженні судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В. знаходиться цивільна справа №397/718/23 (н/п 2/397/219/23) за позовною заявою представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу.

13.12.2023 представником позивача - адвокатом Бартосевич Б.В. через електронну пошту суду подано заяву про відвід головуючого судді Максимовича І.В. посилаючись на обставини, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді у відповідності до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України.

В обгрунтування заяви адвокат Бартосевич Б.В. вказав, що ФОП ОСОБА_1 22.06.2023 звернулася до Олександрівського районного суду Кіровоградської області з позовом про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу із ОСОБА_2 .

Вказана позовна заява була розподілена на суддю Максимович І.В. та призначено ЄУН 397/718/23.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому ст.185 цього Кодексу.

Лише 12.07.2023 ухвалою вищезгаданого суду відкрито провадження у справі.

За вимогами ст.275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Вищезгадана справа перебуває в провадженні суду більше п`яти місяців та розглядається із значним порушенням процесуальних строків, чергове (четверте) судове засідання призначено на 07.03.2024.

З огляду на те, що з боку суду, в якому перебуває на розгляді справа №397/718/23 порушується процесуальний закон та безпідставно зволікається розгляд справи, вважає в таких діях наявна очевидна упередженість суду перед позивачем/представником позивача, а тому заявляє такому складу суду по справі №397/718/23 - відвід.

Заява про відвід надійшла до суду поза межами судового засідання, а тому розглядається судом в порядку ч.5, 7 ст. 40 ЦПК України.

Дослідивши заяву про відвід головуючого судді, суд приходить до таких висновків.

27.06.2023 у провадження судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, надійшла цивільна справа №397/718/23 (н/п 2/397/219/23) за позовною заявою представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу (а.с. 41).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України (підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача), позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Відповідно до ч.6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України, суд 29.06.2023 звернувся до Олександрівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області з запитом №3133/23 щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 (а.с.42).

07.07.2023 на адресу суду на запит від 29.06.2023 №3133/23 від заступника селищного голови Олександрівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області надійшла інформація про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.43).

В подальшому, на виконання вимог ч.1 ст.187, ст.177 ЦПК України, ухвалою судді від 10.07.2023 (07.07.2023 - п`ятниця, 08 та 09 липня вихідні дні, 10.07.2023 - понеділок) позовну заяву представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу - залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків (а.с.44-45).

Ухвала суду про недоліки позовної заяви направлена представнику позивача шлямом надіслання на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 та доставлена останньому до електронної скриньки 11.07.2023 о 10:54:12 (а.с.46).

12.07.2023 представником позивача - адвокатом Бартосевич Б.В. подано заяву щодо відсутності недоліків у позовній заяві (а.с.47).

Ухвалою судді від 12.07.2023 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (для надання можливості сторонам особисто надати пояснення щодо позовної заяви) на 19.07.2023, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а також роз`яснено останньому право у строк для подання відзиву пред`явити зустрічний позов (а.с.48-50).

Відповідно до ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

19.07.2023 судове засідання (враховуючи відпустку головуючого судді з 07.08.2023 по 23.08.2023 та навантаженість судді) відкладено на 05.10.2023, оскільки відсутні відомості про вручення судової повістки про виклик до суду відповідачу відповідно до ст.128 ЦПК України (а.с.56).

05.10.2023 судове засідання (враховуючи навантаженість судді) відкладено на 30.11.2023, оскільки відсутні відомості про вручення судової повістки про виклик до суду відповідачу відповідно до ст.128 ЦПК України (а.с.68).

30.11.2023 слухання справи не відбулося в зв`язку з тим, що головуючий суддя перебував у частині щорічної основної відпустки (а.с. 77).

Розгляд справи (враховуючи відпустку головуючого судді з 25.12.2023 по 08.01.2024 та навантаженість судді) призначено на 07.03.2024 (а.с.77).

Також суд зауважує, що рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки про виклик до суду відповідача на 19.07.2023 повернуте на адресу суду з відміткою про повернення «за закінченням терміну зберігання» після проведення судового засідання (а.с.60-64). Відомості про вручення судової повістки про виклик до суду відповідача, відповідно до ст.128 ЦПК України, на 05.10.2023 відсутні. Рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки про виклик до суду відповідача на 30.11.2023 повернуте на адресу суду з відміткою про повернення «за закінченням терміну зберігання» 24.11.2023 (75-76). Проте, 30.11.2023 слухання справи не відбулося в зв`язку з тим, що головуючий суддя перебував у частині щорічної основної відпустки (а.с. 77).

Крім того, лише головуючий суддя Максимович І.М. має повноваження на здійснення судочинства в Олександрівському районному суді Кіровоградської області.

Відповідно до ч.1, 4 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст.280, ч.2 ст. 281 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Враховуючи вищевикладене, прийняття рішення у справі, у разі неналежного повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання не можливе.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов?язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Відповідно до ч. 1-5 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Якщо питання про відвід судді в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, неможливо розглянути в суді, в якому розглядається справа, то справа для вирішення питання про відвід передається до суду відповідної інстанції, найбільш територіально наближеного до цього суду. Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Штатним розписом Олександрівського районного суду Кіровоградської області передбачено чотири посади судді. Станом на 14.12.2023 в суді займають посаду судді - Максимович І.В.

Тому, заява позивача про відвід судді розглядається, у відповідності до ч. 5 ст. 40 ЦПК України, суддею Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В.

Підстави для відводу судді визначені в ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Зокрема, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Так, згідно з роз`ясненнями ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії» у демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Європейська Хартія про статус суддів передбачає, що закон для суддів повинен гарантувати безсторонність, якої члени суспільства мають право очікувати від суддів (пункт 1.1).

Безсторонність визначається Європейським судом відповідно до суб`єктивного підходу, який бере до уваги особисте переконання або інтереси конкретного судді в певній ситуації, а також, відповідно до об`єктивного підходу, що передбачає надання суддею гарантій, достатніх для усунення будь-якого правомірного сумніву у цьому відношенні. Судді повинні за всіх обставин діяти безсторонньо з тим, щоб забезпечити відсутність правомірних підстав у громадян підозрювати якусь упередженість. У цьому відношенні безсторонність повинна бути очевидною як під час виконання суддею судових функцій, так і інших дій.

Принцип поведінки судді, відповідно до яких кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом, з метою виключення будь-яких сумнівів в об`єктивності розгляду справи та реалізації права учасників судового розгляду на справедливий розгляд справи безстороннім судом, забезпечення об`єктивного та неупередженого розгляду справи відповідно до вимог Закону, відображений також у Бангалорських принципах поведінки судді.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Розглядаючи заяву про відвід, суддя має враховувати, що для відводу судді заявнику необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до статтей 5, 6 Кодексу суддівської етики незалежність судді під час здійснення правосуддя є передумовою дії принципу верховенства права та невід`ємною складовою справедливого суду. Суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання та публічну критику.

Незалежність судді означає, що при здійсненні своїх повноважень він керується тільки законом і ніхто не має права давати йому будь-які вказівки або прямими чи непрямими способами впливати на нього. Судді мають бути незалежними у тому числі від впливу урядових чиновників, засобів масової інформації, громадської думки, впливу членів родини.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є обов`язком судді. Відповідно до цінності 2 принципу «Об`єктивність» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН №2006/23 від 27.07.2006 року (далі Бангалорські принципи), об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Згідно п.п.49, 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Об`єктивний критерій визначає, чи дотримався суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості. Щодо цього критерію, то необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумніву неупередженості судді. Мається на увазі, що при ухваленні рішення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але невирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим. Про це йдеться у рішенні ЄСПЛ у справі «Паунович проти Сербії» (№54574/07).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого, рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v.Austria) від 24 лютого 1993 року, п.п.27, 28 and 30; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), №33958/96, п.42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Заявником заяву про відвід головуючого судді обгрунтовано тим, що з боку суду порушується процесуальний закон та безпідставно зволікається розгляд справи.

Таким чином, заявником фактично обгрунтовано заяву незгодою з процесуальними рішеннями головуючого судді у справі,

Відповідно до положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

На підставі викладеного необхідно дійти висновку, що представником позивача не зазначені достатні та належні підстави для відводу судді, передбачені п.5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, а зазначені представником позивача обставини не можуть свідчити про необ`єктивність та упередженість судді під час розгляду даної справи та не є підставою для відводу судді.

За таких обставин, заява про відвід є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 36, 39, 40, 260-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича про відвід головуючому судді у справі за позовом представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу, відмовити.

Розгляд цивільної справи за позовом представника - адвоката Бартосевича Богдана Васильовича в інтересах фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу - продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Максимович