КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Хоменко В.С.
Єдиний унікальний номер справи № 752/2479/19
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

19 червня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Козій Дар'я Олександрівна, на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 12 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 липня 2022 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись із такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Козій Д. О., подав апеляційну скаргу, пропустивши строк на апеляційне оскарження. У апеляційній скарзі порушив питання про поновлення пропущеного строку.

Причини пропуску строку, на які посилається апелянт, не можуть бути визнані судом поважними з таких підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не булі вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу було постановлено 12 липня 2022 року.

Копію оскаржуваної ухвали від 12 липня 2022 року, було надіслано на електронну адресу представниці ОСОБА_1 , адвоката Козій Д. О., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 124).

Зазначену електронну адресу адвокат Козій Д.О. вказала в позовній заяві.

Апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції засобами електронного зв`язку 25 травня 2023 року, тобто після закінчення п`ятнадцятиденного строку з дня отримання копії ухвали.

Як на причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду апелянт посилається на те, що копію ухвали він не отримував. Адвокат зазначає, що копію ухвали отримала 16 травня 2023 року в суді, повернувшись до України та підписавши новий договір з позивачем.

Такі доводи апелянта спростовуються матеріалами справи, а саме - довідкою про доставку електронного листа (а.с. 124).

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, викладено таку правову позицію.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

А відтак, причини пропуску строку, наведені апелянтом, не є поважними.

Як передбачено ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Безпідставне поновлення строку не допускається.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 подана із пропуском строку апеляційного оскарження, а вказані апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду визнані судом неповажними, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Козій Дар`я Олександрівна, на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 12 липня 2022 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко