Справа №464/4100/23
пр № 2/464/1206/23
У Х В А Л А

19 червня 2023 року Сихівський районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді Теслюка Д.Ю.,

за участі секретаря судового засідання Лісовської Т.Ю.,

представника позивача Лучишин С.Ю.,

представника відповідача Алексеєнка А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Львові цивільну справу за позовом Львівської міської ради до Приватного підприємства «Івзо Плюс», Приватного підприємства «КГК», ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває вказана цивільна справа.

16.06.2023 до суду надійшла позовна заява третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат Курилич А.Я., у якій останній просить: скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на 1/10 нежитлового приміщення літ. «Б-1», загальною площею 60 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати укладеним між ОСОБА_2 та ПП «Івзо Плюс» договір купівлі-продажу нежитлового приміщення літ. «Б-1», загальною площею 60 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ним право власності на нежитлове приміщення літ. «Б-1», загальною площею 60 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та право користування земельною ділянкою площею 60 кв.м, на якій розміщене зазначене нежитлове приміщення.

Заслухавши думку учасників справи щодо прийняття даного позову до розгляду, дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно із ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед іншого:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві, має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

На даній стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Частиною першою статті 48 ЦПК України передбачено, що сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Статтею 50 ЦПК України передбачено участь у справі кількох позивачів або відповідачів.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими позовними вимогами.

При вирішенні питання щодо прийняття до розгляду позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, з`ясовано, що вказана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме: всі учасники справи у позовній заяві третьої особи зазначені, як і у позовній заяві Львівської міської ради до Приватного підприємства «Івзо Плюс», Приватного підприємства «КГК», ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити дії.

Враховуючи наведене, всупереч вказаним нормам, позивачем не зазначено до яких відповідачів ним пред`явлено даний позов із зазначенням позовних вимог, пред`явлених до таких.

Також ОСОБА_2 у позовній заяві не зазначено підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо судового збору, слід зазначити таке.

Статтею 177 ЦПК України, серед іншого, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_2 в позовній заяві просить відстрочити йому сплату судового збору покликаючись на ч. 1 ст.136 ЦПК України.

Так, згідно із ч. 1, ч. 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У позовній заяві ОСОБА_2 зазначає про те, що він та його сім`я знаходяться у вкрай скрутному матеріальному становищі.

Разом з тим, доказів на підтвердження скрутного майнового стану останній не надав, відтак в задоволенні його клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно із ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином, ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір за одну вимогу майнового характеру в розмірі 13 420 грн та по 1 076, 60 грн за дві вимоги немайнового характеру, а всього 15 567,20 грн.

З огляду на викладене, позовна заява третьої особи із самостійними вимогами підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 52, 175, 177, 185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності, визнання укладеним договору купівлі-продажу та визнання права власності - залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити заявника та надати строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Повний текст ухвали складено 19.06.2023.

Суддя Теслюк Д.Ю.