Справа № 175/4294/22
Провадження № 2/175/1173/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2023 р. смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Журавель Т.С., за участі секретаря судового засідання Вербицької К.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном, про поділ майна подружжя та визнання права власності на частину спільного сумісного майна, зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

28.12.2022 року ОСОБА_1 через свого представника звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетроської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання майна спільним сумісним майном, про поділ майна подружжя та визнання права власності на частину спільного сумісного майна.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20.01.2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито підготовче провадження по справі.

11.04.2023 року до Дніпропетровського районного суду через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 13.04.2023 року прийнято до спільного розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та об`єднано позови в одне провадження. Підготовче засідання у справі відкладено на 15.06.2023 року на 14:00 год.

15.06.2023 року представником позивача через канцелярію суду була подана заява про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з тим, що сторони намагаються вирішити спір мирним шляхом.

27.06.2023 року, 17.08.2023 року, 10.10.2023 року та 21.11.2023 року підготовче засідання відкладалося з аналогічної підстави за клопотаннями представника позивача за первісним позовом.

30.11.2023 року представником відповідача за первісним позовом через систему «Електронний суд» був надісланий проект мирової угоди. Того ж дня представник позивача через канцелярію суду подала клопотання про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з тим, що сторони ще не завершили процедуру підписання мирової угоди, оскільки ОСОБА_1 знаходиться за кордоном та не має можливості підписати укладену мирову угоду.

В підготовче засідання 01.12.2023 року сторони знову не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить висновку про необхідність залишення первісної позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В порушення вищезазначеної норми права, підготовче засідання призначалося на 07.03.2023 року, 13.04.2023 року, 15.06.2023 року, 27.06.2023 року, 17.08.2023 року, 10.10.2023 року, 21.11.2023 року та постійно відкладалося за клопотаннями представника позивача за первісним позовом, з підстави необхідності надання строку для укладання мирової угоди.

Суд звертає увагу на те, що згідно ч. 1-4 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

На думку суду у сторін було достатньо часу для врегулювання всіх питань щодо укладення мирової угоди.

При цьому суд не бере до уваги твердження представника позивача про неможливість укладення мирової угоди у зв`язку з тим, що позивач знаходиться за межами території України, оскільки відповідно до договору про надання правової допомоги №37 від 27.12.2022 року, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , клієнт доручив своєму адвокатові, а адвокат взяв на себе зобов`язання, в тому числі, укладати мирові угоди.

Таким чином, неодноразові відкладення підготовчого засідання у справі є зловживанням представником позивача за первісним позовом своїми процесуальними правами.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України , заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі та без зазначення поважних причин неявки. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає за необхідне залишити клопотання представника позивача за первісним позовом від 01.12.2023 року про відкладення підготовчого засідання без задоволення та визнати повторну неявку у підготовче засідання у справі без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (в редакції від 29.06.2023 року), суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З урахуванням вищенаведеного, суд доходить висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном, про поділ майна подружжя та визнання права власності на частину спільного сумісного майна слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Так, ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29.12.2022 року було забезпечено позов шляхом заборони відчуження та здійснення реєстрації прав власності на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29.12.2022 року по справі №175/4294/22, а саме заборону вчиняти будь-які дії щодо відчуження та здійснення реєстрації прав власності на квартиру яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Керуючись ст.ст. 44, 200, 223, 257, 260, 261 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном, про поділ майна подружжя та визнання права власності на частину спільного сумісного майна - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29.12.2022 року по справі №175/4294/22, а саме заборону вчиняти будь-які дії щодо відчуження та здійснення реєстрації прав власності на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. С. Журавель