КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/4674/22
Провадження № 2/947/365/23
УХВАЛА

15.06.2023 року 15.06.2023 року Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Ратовської А.С., Лук`яненко В.О.,

за участю сторін по справі:

представника третьої особи Галайчук Г.С.

розглянувши у підготовчому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Сегеченко Ірини Миколаївни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» про визнання договору купівлі-продажу недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

04.02.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних на предмет спору Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Сегеченко Ірини Миколаївни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс», в якій просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 24.09.2008 року.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 09.02.2022 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних на предмет спору Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Сегеченко Ірини Миколаївни про визнання договору купівлі-продажу недійсним. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 20.02.2023 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС» - адвоката Галайчук Гинни Сергіївни про витребування доказів було задоволено. Витребувано у ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 ) оригінали рукописних текстів, копії яких додано ОСОБА_1 до позовної заяви у цивільній справі № 947/4674/22 та які містяться на сторінці 20 даної цивільної справи (лицьова та зворотна сторони).

Позивач в судове засідання 15.06.2023 року не з`явився, витребувані ухвалою суду від 20.02.2023 року докази не надав.

Відповідач в судове засідання 15.06.2023 року не з`явився, повідомлений належним чином, ніяких заяв чи клопотань до суду не надав.

Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» в судовому засіданні 15.06.2023 року не заперечила проти залишення позову без розгляду.

Третя особа Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Сегеченко Ірина Миколаївна в судове засідання 15.06.2023 року не з`явилась, повідомлена належним чином, ніяких заяв чи клопотань до суду не надала.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, враховуючи наступне.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 20.02.2023 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС» - адвоката Галайчук Гинни Сергіївни про витребування доказів було задоволено. Витребувано у ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 ) оригінали рукописних текстів, копії яких додано ОСОБА_1 до позовної заяви у цивільній справі № 947/4674/22 та які містяться на сторінці 20 даної цивільної справи (лицьова та зворотна сторони).

Станом на 15.06.2023 року позивачем ОСОБА_1 не виконана ухвала Київського районного суду міста Одеси від 20.02.2023 року про витребування від останнього доказів, а саме оригіналів рукописних текстів, копії яких додано ОСОБА_1 до позовної заяви у цивільній справі № 947/4674/22 та які містяться на сторінці 20 даної цивільної справи (лицьова та зворотна сторони), про що представник позивача безпосередньо обізнаний належним чином, що підтверджується розпискою про вручення ухвали від 27.03.2023 року.

Одночасно судом приймається, що у відповідності до положень ст. 130 ЦПК України, повідомлення представника по справі є належним повідомленням безпосередньо цієї сторони по справі.

За строк починаючи з 27.03.2023 року по 15.06.2023 року, стороною позивача не повідомлялось суд про причини неявки до судових засідань, як і про існування будь-яких перешкод, що зумовлюють не виконання ухвали суду про витребування доказів від 20.02.2023 року.

Відповідно до ч.1 ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Статтею 258 ЦПК України встановлено, що судовими рішеннями є: 1)ухвали; 2)рішення; 3)постанови; 4)судові накази.

Судове рішення (постанова, ухвала) це акт судової влади, що здійснює захист порушених або оскаржених прав громадян і організацій шляхом підтвердження наявності або відсутності правовідносин і розпорядженням відповідних дій в майбутньому.

Обов`язок виконувати судове рішення (постанову) випливає не з рішення (постанови) суду як такого, а із санкцій, передбачених нормами права, що були застосовані судом. Навіть у тих випадках, коли закон передбачає відповідальність за невиконання рішень, ця відповідальність має на меті примусити зобов`язану рішенням суду особу виконати розпорядження норми, що застосував суд.

Одними з властивостей судового рішення, що вступило в законну силу є: можливість примусового виконання судового рішення мимо волі зобов`язаної особи та обов`язковість, яка полягає в тому, що судове рішення, що вступило в законну силу, стає обов`язковим для всіх органів, підприємств, установ, організацій, посадових осіб і громадян і підлягають виконанню на всій території України. Рішення, що вступило в законну силу, є обов`язковим і підлягає точному виконанню. Усі державні органи, посадові особи й окремі громадяни, зобов`язані сприяти виконанню рішення суду, виконуючи вимоги державного виконавця.

Відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно з ч. 10 ст. 84 ЦПК України, у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

При цьому, слід взяти до уваги правову позицію, сформовану Касаційним цивільним судом Верховного Суду під час розгляду справи №761/17393/19 у Постанові від 05.02.2020 року, а саме: «...Системне тлумачення п.9 ч.І ст.257 ЦПК свідчить, що його слід застосовувати у взаємозв`язку з положеннями чч. 7-10 ст.84 ЦПК, а залишення позову без розгляду можливе лише у випадку неподання позивачем витребуваних доказів без поважних причин, тобто коли позивач володіє певними доказами, які необхідні для повного і всебічного з`ясування обставин справи, але свідомо ухиляється від надання їх суду. В іншому випадку суд, виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, зобов`язаний розглянути справу по суті на підставі тих доказів, які надані учасниками справи... ».

Тобто, залишення позову без розгляду на підставі частини 10 статті 84 ЦПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору. Більше того, в цьому випадку йдеться про свідоме ігнорування позивачем своїх прямих процесуальних обов`язків і вимог суду, що в подальшому унеможливлює провадження судового розгляду судом і вирішення спору по суті.

Крім того, згідно з ч.2 ст.43 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

На підставі викладеного, приймаючи повну обізнаність сторони позивача про наявний обов`язок з виконання ухвали суду від 20.02.2023 року, а саме надання до суду для огляду оригіналів рукописних текстів, копії яких додано ОСОБА_1 до позовної заяви у цивільній справі № 947/4674/22 та які містяться на сторінці 20 даної цивільної справи (лицьова та зворотна сторони), та подальше безпідставне невиконання ухвали суду та не з`явлення до судових засідань, суд вважає наявним факт ухилення позивача від виконання ухвали суду від 20.02.2023 року та покладеного на нього обов`язку судом з надання оригіналів доказів.

За наслідком чого, не виконання стороною позивача ухвали суду від 20.02.2023 року перешкоджає повному, об`єктивному та всебічному розгляду справи.

На підставі вищевикладеного, оскільки невиконання позивачем ухвали суду від 20.02.2023 року перешкоджає подальшому розгляду справи, суд вважає наявними підстави для залишення позову без розгляду на підставі п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями ч. 10 ст.84 ЦПК України.

Судом також враховується, що відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід зазначити, що залишення позову без розгляду у даному випадку не можна вважати обмеженням позивача у доступі до правосуддя, оскільки він має право на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

ЄСПЛ у своїй практиці наголошує на тому, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання. Проте, право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або такою мірою, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з п. 1 статті 6 Конвенції, якщо вони не мають легітимної мети та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ч. 10 ст. 84 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Сегеченко Ірини Миколаївни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» про визнання договору купівлі-продажу недійсним - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню до суду з цим позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення..

Повний текст ухвали виготовлено 19.06.2023 року.

Суддя Петренко В. С.