ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

18 грудня 2023 року Дніпровський апеляційний суд в складі:

головуючого судді Новікової Г.В.,

суддів Гапонова А.В., Никифоряка Л.П.,

розглянувши в м. Дніпро заяву представника ОСОБА_1 адвоката Негольшова Сергія Миколайовича про відвід суддів у цивільній справі №201/11393/21 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси), Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною бездіяльністю суду, -

В С Т А Н О В И В:

На рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 червня 2023 року представником позивача було подано апеляційну скаргу.

Ухвалами Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2023 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.12.2023 року справа №201/11393/21 передана колегії суддів: Новіковій Г.В. як головуючому судді (судді-доповідачу) та суддям Гапонову А.В., Никифоряку Л.П.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 13 грудня 2023 цивільну справу прийнято до провадження під головуванням судді Новікової Г.В. та призначено до розгляду на 16 січня 2024 року о 10 годині 30 хвилин

15 грудня 2023 року до суду апеляційної інстанції від представника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів: Новікової Г.В., Гапонова А.В., Никифоряка Л.П. з посиланням на п.3, п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України. Зокрема адвокат зазначав, що здійснення інституційно залежними суддями Дніпровського апеляційного суду (що вчинив делікт проти позивача, є безпосереднім завдавачем моральної шкоди позивачеві, що має бути відшкодована державою Україна в рамках цивільної справи №201/11393/21), зокрема, й суддями Новіковою Г.В., Гапоновим А.В. та Никифоряком Л.П. судових процедур щодо розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05 червня 2023 року по справі №201/11393/21, не відповідає принципам незалежності та безсторонності судового розгляду справи, так як факт наявності їх службових відносин із одним із деліквентів (що вчинив проти позивача делікт, завдавши йому моральної шкоди), надає обґрунтовані підстави вважати існування їх прямої чи побічної заінтересованості у результаті розгляду справи №201/11393/21 саме не на користь позивача задля унеможливлення справедливого розгляду справи №201/11393/21, унеможливлення об`єктивного та повного встановлення ознак складу цивільного правопорушення, вчиненого Дніпровським апеляційним судом проти позивача під час судових процедур по цивільній справі №199/7017/20, з метою штучного виключення підстав цивільної відповідальності держави Україна на національному рівні за вчинений зазначеним судом делікт проти Цибука А.М.

Заявлений відвід колегії суддів є необґрунтованим, оскільки не узгоджується із положеннями ст. 36, 37 ЦПК України.

Зокрема відповідно до ч.3, 5 ст. 36 ЦПК України на які посилається заявник, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи та є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Також ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу. Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані «справа Гаусшильдта» (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188).

Крім цього, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Зі змісту заяви про відвід суддів випливає, що наведені мотиви щодо сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів при розгляді даної справи ґрунтуються на припущеннях. Зокрема заява не містять конкретних посилань на наявність суб`єктивного або об`єктивного критерію, тобто, вчинення суддями дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності при розгляді даної справи та свідчили б про заінтересованість колегії суддів у результаті розгляду даної справи.

Відповідно до частин 1, 3, 11 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищезазначене, підстави для задоволення заяви представника ОСОБА_1 про відвід колегії суддів відсутні, оскільки зазначені ним підстави є необґрунтованими, а тому справу необхідно передати до канцелярії суду для автоматизованого розподілу щодо вирішення питання про відвід суддів Новікової Г.В., Гапонова А.В., Никифоряка Л.П.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 381 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В :

Визнати відвід, заявлений представником ОСОБА_1 адвокатом Негольшовим Сергієм Миколайовичем, суддям Новіковій Галині Валентинівні, Гапонову Андрію В`ячеславовичу та Никифоряку Любомиру Петровичу, необґрунтованим.

Для вирішення питання про відвід передати справу №201/11393/21 до канцелярії суду, для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: