Провадження № 2/756/1710/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

З А О Ч Н Е

9 жовтня 2023 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Колядінцевій П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в:

У грудні 2022 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 03.01.2020 року ним з ОСОБА_2 укладено договір позики, згідно якого він надав у борг ОСОБА_2 35 000 доларів США строком до 02.01.2022 року та в цей же день, з метою забезпечення виконання зобов`язання за договором, укладено договір іпотеки, згідно якого ОСОБА_2 передала в іпотеку трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , в якій окрім неї проживають її діти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 01.02.2021 між ними укладено договір про внесення змін до договору позики від 03.01.2020 року, згідно якого погодили змінити суду позики на 55 000 доларів США.

Оскільки станом на 09.12.2022 року ОСОБА_2 ухиляється від виконання взятих на себе зобов`язань за договором позики, позику не повернула, ОСОБА_3 просить суд в рахунок погашення заборгованості за договором позики звернути стягнення на предмет іпотеки, тобто на квартиру АДРЕСА_1 шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною, визначеною на підставі оцінки, проведеним суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час виконавчих дій; виселити з вказаної квартири ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зупинити виконання рішення суду у частині звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування, зазначивши в рішенні, що після закінчення дії воєнного стану і тридцяти денного строку після його припинення дія рішення відновиться без окремого рішення та закону.

ОСОБА_1 та його представник адвокат Алієв В.В. у судове засідання не з`явилися, від Алієва В.В. надійшло клопотання про розгляд справи без його участі та участі позивача, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує повністю, проти заочного розгляду справи не заперечує.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового засідання повідомлена належним чином шляхом направлення повістки за зареєстрованим місцем проживання, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.

За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Судом установлено, що 03.01.2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір позики, відповідно до якого ОСОБА_1 передав ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 35 000 доларів США, а ОСОБА_2 зобов`язується повернути їх, а також сплатити проценти в розмірі та порядку, встановленому договором (а.с. 9-11).

Відповідно до п. 4.1 договору остаточний розрахунок щодо повернення суми позики має бути здійснено не пізніше 02.01.2022 року.

В той же день, 03.01.2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір іпотеки, згідно якого ОСОБА_2 з метою забезпечення виконання договору позики від 03.01.2020 року передає, а ОСОБА_1 приймає в іпотеку трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 73,8 кв. м, житлова площа 42,9 кв. м. За домовленістю сторін ОСОБА_1 надає згоду на реєстрацію місця проживання дітей ОСОБА_2 , а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 15-17).

Відповідно до п. 12 договору іпотеки в разі невиконання іпотекодавцем зобов`язань, обумовлених основним договором, протягом двох календарних місяців сторони домовились про те, що звернення стягнення на нього може бути здійснено шляхом, передбаченим Законом України «Про іпотеку».

01.02.2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір про внесення змін до договору позики від 03.01.2020 року, згідно якого змінюються умови стосовно розміру суми позики, а саме з 35 000 доларів США на 55 000 доларів США. Всі інші умови договору залишаються без змін (а.с. 13-14).

17.08.2022 року ОСОБА_1 направив ОСОБА_2 повідомлення-вимогу про усунення порушень договору позики від 03.01.2020 року з вимогою у 30-денний строк з дня отримання цього повідомлення-вимоги усунути наявне порушення та сплатити заборгованість в сумі 55 000 доларів США з попередженням про те, що у разі невиконання зазначеної вимоги буде звернено стягнення на предмет іпотеки та 17.11.2022 року повторно направив аналогічне повідомлення-вимогу (а.с. 18-25).

Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , обтяжена договором іпотеки від 03.01.2020 року, іпотекодержателем є ОСОБА_1 , розмір основного зобов`язання 50 000 доларів США (а.с. 52-54).

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 1 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Частиною 1 ст. 575 ЦК України установлено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

За змістом ст. 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону. Іпотекою може бути забезпечене виконання дійсного зобов`язання або задоволення вимоги, яка може виникнути в майбутньому на підставі договору, що набрав чинності. Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання.

Згідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із ч. 1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Відповідно до ст. 590 ЦК України та ч. 4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється окрім іншого на підставі рішення суду.

У п. 5-2 розділу VI Прикінцевих положень Закону України «Про іпотеку» зазначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону».

Враховуючи, що у судовому засіданні встановлено те, що спірна квартира передана ОСОБА_2 в іпотеку ОСОБА_1 на забезпечення виконання зобов`язання за договором позики від 03.01.2020 року з урахуванням договору про внесення змін до нього від 01.02.2021 року, якою порушено умови основного зобов`язання забезпеченого іпотекою, внаслідок чого наявна заборгованість, суд дійшов висновку про звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто на квартиру АДРЕСА_1 .

Проте, враховуючи, що на момент ухвалення судом рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки воєнний стан в Україні триває, виконання рішення суду зупиняється на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування.

При цьомуцу, вирішуючи вимоги позову про виселення неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_7 з квартири АДРЕСА_1 , суд виход з наступного.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року в справі №523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову

Враховуючи, що у позові ОСОБА_1 не вказувала, що пред`являє його малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_7 вказуючи їх законного представника, залучаю чи відповідний орган опіки та піклування, під час розгляду справи позовнфі вимоги в цій частині не уточнювала, відомостей про їх актуальне зареєстроване місце проживання не надавала, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги щодо їх виселення.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

Питання розподілу судового збору вирішується судом відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 2-13, 76-83, 133, 141, 209, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - задовольнити частково.

В рахунок погашення заборгованості у розмірі 55 000 доларів США перед ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за договором позики від 03.01.2020 року з урахуванням договору про внесення змін до нього від 01.02.2021 року звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 03.01.2020 року, а саме квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною, визначеною на підставі оцінки, проведеною суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 8 300 грн. 00 коп. судового збору.

В решті вимог позову - відмовити.

Зупинити виконання рішення в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя