Номер провадження 2/243/7/2023
Номер справи 243/5892/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду.

19 грудня 2023 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Кравченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі Наказу № 29-к про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року цивільну справу за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області БІГУН Віталія Валерійовича, про визнання удаваним правочину, визнання права власності, поділ майна, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 про поділ спільного сумісного майна та зустрічним позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун В.В., про визнання удаваним правочину, визнання права власності, поділ майна.

Позивач за первісним позовом, та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_7 та його представник адвокат Прокопцев С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правової допомоги, серія АА №1108284 від 15 травня 2018 року, у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Адвокат Прокопцев С.В. до суду надав Клопотання про розгляд справи у його відсутності та відсутності ОСОБА_7 .

Відповідач за первісним позовом, та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки у судове засідання суду не повідомила.

Як вбачається з матеріалів справи кореспонденція, яка направляється на адресу ОСОБА_8 нею не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» (т.2 а.с.131,144,158).

Представник ОСОБА_8 адвокат Сенько В.М., який діє на підставі Ордеру на надання правової допомоги, серія ХВ №000003 від 19 жовтня 2018 року у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки у судове засідання суду не повідомив.

Як вбачається з матеріалів справи кореспонденція, яка направляється на адресу адвоката Сенько В.М., ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» (т.2 а.с. 130,145, 157).

Відповідачі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини своєї неявки суду не повідомили та не зверталися з заявами до суду про відкладення розгляду справи або розгляду справи у їх відсутності.

Третя особа - приватний нотаріус Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Бігун В.В. в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Так, в підготовче судове засідання, призначене на 09 годину 00 хвилин 21 листопада 2023 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 та її представник - адвокат Сенько В.М. не з`явилися. Про дату, час та спосіб слухання справи були належним чином повідомлені, шляхом направлення судової повістки - виклику на їх адресу проживання, яку вказано у зустрічній позовній заяві.

Однак, кореспонденція, яка направляється на адресу проживання ОСОБА_8 нею не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» ( том 2 а.с. 125, 131).

Кореспонденція, яка направляється на адресу адвоката Сенька В.М. також ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» ( том 2 а.с. 126, 130).

Також, в судові засідання, призначені на 13 годину 00 хвилин 08 грудня 2023 року та 15 годину 00 хвилин 19 грудня 2023 року, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 та її представник - адвокат Сенько В.М. були належним чином повідомлені про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом направлення судової повістки - виклику на їх адресу проживання, яку вказано у зустрічній позовній заяві.

Однак, кореспонденція, яка направляється на адресу ОСОБА_8 нею не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» (т.2 а.с. 142, 144, 155,158).

Кореспонденція, яка направляється на адресу адвоката Сенька В.М. про виклик до суду на 08 грудня 2023 року та 19 грудня 2023 року, також ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» ( том 2 а.с. 143, 145, 156, 157).

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 та її представник адвокат Сенько В.М. в судовому засіданні участі не приймали жодного разу та про причини неявки суд не повідомляли та не зверталися з заявами про розгляд справи у їх відсутності, хоча були належним чином повідомлені про дату судового розгляду, що свідчить про умисне неотримання ними судової повістки.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18; від 10 травня 2023 року № 755/17944/18 провадження №61-185св23.

Таким чином, суд зазначає, що для виклику позивача, судом були здійсненні заходи спрямовані на своєчасне та належне повідомлення ОСОБА_8 та її представника адвоката Сенько В.М. про виклик в судові засідання стосовно розгляду її зустрічної позовної заяви та первісного позову по справі.

У відповідності до п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Нез`явлення в судове засідання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_8 перешкоджає вирішенню спору, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що належним чином повідомлений позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 про дату, час та спосіб розгляду справи в жодному призначеному судовому засіданні участі не приймала, та не надала заяви про відкладення розгляду справи, суд доходить висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

З врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивач за зустрічним позовом ОСОБА_8 та її представник - адвокат Сенько В.М. будучи належним чином повідомленими про дату, час та спосіб проведення судового засідання, повторно участі в судовому засіданні не приймали, та не надали заяви про відкладення розгляду справи, а тому суд приходить висновку про те, що зустрічна позовна заява ОСОБА_8 до ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун В.В., про визнання удаваним правочину, визнання права власності, поділ майна, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області БІГУН Віталія Валерійовича, про визнання удаваним правочину, визнання права власності, поділ майна - залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлений 19 грудня 2023 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Т.А. Хаустова