Провадження № 2/686/171/23
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

21 червня 2023 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : судді Заворотної О.Л.

секретаря судового засідання Сікори Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Хмельницький цивільну справу за позовом Державного підприємства «Хмельницьке» до ОСОБА_1 , за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Хмельницької районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Поділля», Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області про витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

ДП «Хмельницьке» звернулось до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою суду від 13.09.2022 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 09.12.2022 до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору залучено Хмельницьку районну державну адміністрацію, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Поділля», Головне управління Держгеокадастру в Хмельницькій області.

Ухвалою суду від 21.04.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 23.05.2023, після чого справа призначалась до судового розгляду на 21.06.2023.

В судове засідання представник позивача повторно не з`явився, повідомлений про час та місце судового розгляду у встановленому законом порядку.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, повідомлений про час та місце судового розгляду у встановленому законом порядку.

Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового розгляду повідомлені в установленому законом порядку.

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Як вбачається з матеріалів справи, судом належним чином повідомлено позивача про час та місце судових засідань, однак в судові засідання позивач не з`явився, тобто фактично самоусунувся від виконання процесуальних обов`язків.

Згідно приписів ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема, перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Судом встановлено, що в судове засідання, призначене на 21.06.2023 о 10 год. 30 хв. представник позивача не з`явився, про день та час слухання справи сповіщався своєчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки про виклик в суд рекомендованим листом, з повідомленням про вручення, яке доставлено 29.05.2023.

Неявка позивача є повторною в розумінні положень ч.5 ст. 223 ЦПК України, з врахуванням того, що в попереднє судове засідання представник позивача також не з`явився, зокрема, в судове засідання 23.05.2023 об 11 год. 00 хв., про час та місце якого повідомлений 28.04.2023 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

У постанові від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) Верховний Суд зазначив, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

У постанові від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21) Верховний Суд наголосив на тому, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю потрібно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами. Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

У постанові Верховного Суду від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21 (провадження № 61-4672св22) зазначено, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. Правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи. Отже, правове значення у цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) зазначено, що крім того, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Відповідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач заяви про розгляду справи за його відсутності суду не надав, у зв`язку з чим позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Позов Державного підприємства «Хмельницьке» до Державного підприємства «Хмельницьке» до ОСОБА_1 , за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Хмельницької районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна компанія «Поділля», Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складання ухвали суду: 21.06.2023.

Суддя: