Справа №760/8825/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Соколовській А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

21.04.2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до КМР, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Позов обґрунтовується тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді нерухомого майна, а саме 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , в якій вона проживала одноособово на постійні основі.

Похованням померлої займався позивач у швидкому темпі та в квартирі не перебував з огляду на те, що через воєнний стан в Україні та у зв`язку з реальною небезпекою для життя та здоров`я він вимушений був переїхати з м. Києва разом сім`єю у м. Баришівка Броварського району Київської області.

Дружина позивача - ОСОБА_3 в той час перебувала в стані вагітності, а тому було прийнято рішення не повертатися до м. Києва до народження дитини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у позивача народилася донька - ОСОБА_4 .

Враховуючи наміри та дії російської федерації щодо завдання пошкоджень критичній інфраструктурі, позивач з родиною вирішили відтермінувати повернення до столиці до весни.

Лише в березні 2023 року, повернувшись з сім`єю до м. Києва, наводячи порядок у квартирі, де проживала його баба, позивач знайшов оригінал заповіту, посвідченого Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою 06.01.2009 року за реєстровим номером 1-28, за яким 1/2 вказаної вище квартири ОСОБА_2 заповіла позивачу.

ОСОБА_2 не розповідала про прийняття нею такого рішення, тому позивач не був обізнаний про наявність заповіту, який, між тим, був посвідчений до досягнення ним повноліття.

14.04.2023 року позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Пічевської Н.В. від 14.04.2023 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки пропущено встановлений законом шестимісячний термін для прийняття спадщини з урахуванням положень п. 3 постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року.

До звернення позивачем спадкова справа після померлої не заводилась, що свідчить про те, що інші спадкоємці, які б претендували на спадщину, відсутні.

Спадщина не визнавалась відмерлою та відповідна заява територіальною громадою міста Києва в особі Київської міської ради не подавалась.

Враховуючи викладене, позивач просить задовольнити вимоги позовної заяви.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25.04.2023 року відкрито року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25.04.2023 року задоволено клопотання сторони позивача про витребування доказів.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29.05.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач не з`явився, з поданої ним 29.05.2023 року заяви вбачається, що він позовні вимоги підтримує, просить проводити розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи КМР повідомлялася в порядку, встановленому процесуальним законом.

В матеріалах справи міститься відзив, який надійшов до суду 18.05.2023 року, в якому сторона відповідача просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті померлої залишилось спадкове майно, а саме 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , в якій вона проживала одноособово на постійні основі.

За життя ОСОБА_2 06.01.2009 року склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бодак О.М., зареєстрований в реєстрі за № 1-28, якими заповіла належну їй частину вказаної квартири ОСОБА_1 .

З позову вбачається, що позивач не звертався у визначений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки про вказаний заповіт він не знав.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

14.04.2023 року позивач звернувся до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, якою було заведено спадкову справу щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 за № 314/2023 (номер у спадковому реєстрі 70527553), що підтверджується наданою на виконання вимог ухвали суду її копією, з якої також вбачається, що інших спадкоємців щодо майна померлої, які б звернулися з відповідною заявою, немає.

Однак, постановою державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Пічевської Н.В. від 14.04.2023 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки пропущено встановлений законом шестимісячний термін для прийняття спадщини з урахуванням положень п. 3 постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста Києва як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні у місті Києві ради та їх виконавчі органи.

Згідно з положеннями ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що він не був обізнаний про наявність заповіту, який, між тим, був посвідчений до досягнення ним повноліття, оскільки ОСОБА_2 не розповідала про прийняття нею такого рішення. Лише в березні 2023 року, повернувшись з сім`єю до м. Києва, наводячи порядок у квартирі, де проживала його баба, був знайдений оригінал заповіту.

04.03.2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Перебіг зазначеного строку рахувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 20 червня 2023 року.

Суддя: