У Х В А Л А

Справа № 628/1463/20

№ 2/183/1494/23

14 грудня 2023 року м.Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання нерухомого майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 25 червня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 06 серпня 2020 року зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання нерухомого майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 . Цією ж ухвалою суд перейшов від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 02 жовтня 2020 року залучено до справи в якості третьої особи - ОСОБА_3 . Підготовче провадження у справі не завершено.

Розпорядженням Верховного Суду від 18.03.2022 № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

21 листопада 2022 року з Куп`янського міськрайонного суду Харківської області до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана цивільна справа.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 листопада 2022 року для розгляду даної справи визначено суддю Оладенко О.С.

Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2022 року прийнято справу до провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 21 червня 2023 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

07.09.2023, 26.10.2023 та 14.12.2023 позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 , вона ж позивач за зустрічним позовом, у судові засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, шляхом направлення смс-повідомлень про дату та час розгляду справи за номерами мобільних телефонів, вказаних у позовах та у заявках про отримання судового виклику в електронні формі за допомогою смс-повідомлення (том 1 а.с.19,20), що підтверджується довідками про доставку смс.

Крім того, судові повістки про виклик до суду направлялися сторонам за адресою, вказаною позивачами у первісному та у зустрічному позові (Том 1 а.с.2, 34), проте поштові конверти повернулися на адресу суду з довідкою відділення поштового зв`язку із зазначенням причини невручення «адресат відсутній за вказаною адресою» (том 2 а.с.115-116).

Як встановлено у ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

В свою чергу, а ні позивач за первісним позовом ОСОБА_1 , а ні позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , не повідомляли суд про зміну своєї адреси. Заяв про розгляд справи за їх відсутності, сторони не подавали.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, причини неявки не повідомив.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20)).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначалося вище, дана справа надійшла з Куп`янського міськрайонного суду Харківської області у листопаді 2022 року. Судом двічі відкладалося підготовче засідання для виклику сторін, а після закриття підготовчого провадження суд ще двічі відкладав судовий розгляд справи через неявку сторін. В матеріалах справи міститься ряд заяв від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженням воєнного стану в Україні, у яких вказує, що розгляд цієї справи за відсутності сторін не можливий (том 2 а.с.99,108,123,126). В свою чергу, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 у поданому клопотанні від 23.06.2023 просила відкласти розгляд справи до закінчення воєнного стану та повернення до мирного життя (том 2 а.с.117-118).

Разом з тим, жоден із позивачів не подавав до суду заяву про розгляд справи в режимі відеоконференції, про розгляд справи за відсутності сторони чи заяву про зупинення провадження у справі, якщо дійсно існують підстави для цього, а саме лише посилання учасників справи на запровадження воєнного стану в Україні не може бути поважною причиною неявки в судове засідання.

Оскільки позивач ОСОБА_1 , позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 повторно не з`явилися у судове засідання, не повідомили про причини неявки та не подали заяву про розгляд справи без їх участі, суд вважає, що первісний позов та зустрічний позов підлягають залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання нерухомого майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала суду складена і підписана 14 грудня 2023 року .

Суддя Оладенко О.С.