Справа № 712/5983/23
Провадження 2/712/2174/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2023 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, третя особа: ОСББ «Вернигори 20/1», про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

15.06.2023 року ОСОБА_1 звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, третя особа: ОСББ «Вернигори 20/1», про визнання права власності.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 2684 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (1 073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (13 420,00 грн.).

Розмір сплаченого судового збору повинен виходити з реальної вартості майна (квартири) на момент подання позову до суду. Позивачем не надано до суду висновок про реальну вартість майна (квартири), що унеможливлює суд визначити розмір судового збору.

Позивачем не зазначено ціни позову, не наведено жодних доказів визначення ціни позову. Так, для нерухомого майна ціна позову може визначатися незалежною оцінкою майна, проведеною відповідним спеціалістом, станом не більше, ніж за шість місяців до дня звернення до суду або інвентаризаційною вартістю за технічним паспортом, який повинен бути виготовлений не більше, ніж за шість місяців до дня звернення до суду, після чого з вартості майна позивачем сплачується 1% ціни позову.

Таким чином, позивачем не в повному обсязі сплачений судовий збір за позовну вимогу майнового характеру. Позивачу, виходячи з реальної вартості майна, необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру.

Наведе вище, а саме необґрунтованість позивачем ціни позову, позбавляє суд можливості визначити правильність суми судового збору, що повинен бути сплачений до суду, та фактично перешкоджає судді виконати вимоги чинного законодавства.

Судовий збір слід сплатити на за реквізитами: рахунок отримувача: UA0023766, отримувач платежу - ГУК у Черк. обл. /Соснів. р-н/ 22030101, код ЄДРПОУ отримувача - 37930566, код банку отримувача ( МФО) 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); призначення платежу: судовий збір у цивільній справі із зазначенням номера справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч. 2 ст. 95 ЦПК України).

Згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженим наказом Держспоживстандарту від 7.04.2003 № 55, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 №1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Відповідно до п. 8 розд.10 зазначених правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення зазначених норм, позивачем на копіях додатків до позовної заяви не зазначено особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені та прізвища).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позимвачем в порушення ч. 1 ст. 177 ЦПК України не надано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ч. 2 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позивачем до позовної заяви додано доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачам та третій особі копії позовної заяви з додатками, однак позовна заява не подана в електронній формі.

Крім того, суддею встановлено, що до звернення до суду з даним позовом позивач раніше два рази зверталася до цього ж суду з аналогічною позовною заявою.

Встановлено, що ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 31 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_2 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди повернуто позивачу, оскільки 28.01.2022 позивач скерував до суду заяву про повернення позову (справа № 712/945/22).

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 27 травня 2020 року позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Вернигори 20/1» про визнання права власності на майно - повернуто позивачу, оскільки 26.05.2020 позивач скерувала до суду заяву про відкликання позовної заяви та повернення матеріалів. (справа № 712/4532/20).

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 грудня 2020 року залишено без розгляду позо ОСОБА_3 до Черкаської міської ради, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Вернигори 20/1», Департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради, Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання права власності на квартиру (справа № 712/5823/22).

Зміст зазначених позовних заяв (№ 712/5823/20, 712/4532/2) є повністю аналогічним змісту даної позовної заяви (справа № 712/5983/23) щодо сторін спору, його предмета, підстав та обсягу і змісту позовних вимог.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із положеннями ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частини 3 та 4 ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, третя особа: ОСББ «Вернигори 20/1», про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси В.А. Романенко