_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2705/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.06.2023

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2023 року до Київського районного суду м. Одеси надійшов позов від ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Разом із позовною заявою позивачкою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено наступне.

Ціна позову про поділ майна подружжя становить 4283435,18 грн. та у відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання відповідного позову становить 13420,00 грн.

Позивачка вказала, що станом на день подачі позову вона не працює, інших доходів не отримує, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 20.04.2023.

З огляду на те, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан, позивачка не має змоги працевлаштуватись.

Судовий збір у розмірів перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки.

Крім того, щодо наявності нерухомого майна, позивачка вказала, що жодного нерухомого майна у власності у неї немає. Відповідна обставина підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.0.2023, у зв`язку з чим, позивачка звернулась до суду з даною заявою.

Вирішуючи питання щодо звільнення позивачки від сплати судового збору, суддя дійшов до наступного.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання,повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Крім того, як роз`яснено у п.1 вказаній постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку. Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивачкою не надано обґрунтованих та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що унеможливлює оплату судового збору на момент звернення до суду з даним позовом. Та обставина, на яку позивачка посилається, не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки звільнення від сплати судового збору допускається лише у виключних випадках. При цьому, суд бере до уваги, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, для усунення недоліків з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами).

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2023 рік» у 2023 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 у розмірі 2684,00 грн.

Як вбачається позивачкою у позовній заяві визначено ціну позову у розмірі 4283435,18 грн., тобто, останньою заявлено вимогу майнового характеру.

Згідно з ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420,00 грн.).

Отже, відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» сума судового збору за заявлену вимогу майнового характеру становить 13420,00 грн.

Таким чином, за відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору, запропонувати позивачці сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 13420 (тринадцять тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок, за реквізитами:отримувач: ГУК в Одеській області (Київський р-н), код отримувача 37607526, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, рахунок №UA0015756, Код класифікації доходів бюджету 22030101).

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачці усунути вказані вище недоліки.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Копію ухвали направити позивачці для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.