Справа № 188/1680/19
Провадження № 2/188/5/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року смт. Петропавлівка

Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Курочкіної О.М.

секретар судового засідання Фесик Ю.В.

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

представник відповідача, адвокат Руденко О.В.

треті особи:

приватний нотаріус Петропавлівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області;

Дейнеко Людмила Вікторівна

про визнання права власності в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ:

20.11.2019 року до суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

26.12.2019 року ухвалою суду було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче засідання на 15.01.2020 року.

14.01.2020 року від відповідача, ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення підготовчого судового засідання.

20.02.2020 року від відповідача, ОСОБА_2 та третьої особи, ОСОБА_3 надійшли заяви про слухання справи з участю їх представників.

16.03.2020 року від представника відповідача, ОСОБА_2 , надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи та визначення правової позиції.

Неодноразово справу було відкладено за справу було відкладено по обґрунтованими заявам адвокатів, представника позивача ОСОБА_4 та представника відповідача ОСОБА_5 .

Були випадки,коли в судове засідання не з`являлись обидві сторони.

15.01.2020 року у справу вступив представник позивача, ОСОБА_6 надавши на підтвердження повноважень довіреність.

В підготовчому засіданні представника відповідача ОСОБА_5 заперечив, зазначивши, що відповідно до вимог ЦПК України у справах, де провадження здійснюється за правилами загального позовного провадження, представником може бути лише адвокат або законний представник.

25.07.2023 року позивачем подано заяву про визнання цивільної справи малозначною та залучення до розгляду справи представника за довіреністю.

В підготовче судове засідання 24.10.2023 належний представник та позивач не з`явились, заява про визнання цивільної справи малозначною була відхилена судом та в присутності ОСОБА_6 визнано явку належного представника позивача обов`язковою .

13.12.2023 року сторони в судове засідання не з`явились, від представника відповідача, адвоката Руденко О.В. надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування зазначено, позивач ОСОБА_1 неодноразово не з`являвся в судове засідання, не подав заяву про розгляд справи у його відсутність. Крім того, в позовній заяві в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК не зазначено ціну позову.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Стороною позивача не зазначено ціну позову, не надано докази вартості спадкового майна, що унеможливлює розгляд справи, не залучив належного представника, позивач неодноразово не з`являвся до суду, не з`явився 24.10.2023 та 13.12.2023, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Аналогічна позиція викладена і у Правовому висновку Постанови ВП ВС від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18 (№ в ЄДРСР 86877197) в адміністративному судочинстві.

« Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування. Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.Законодавче формулювання частини п`ятої «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.Відтак на підставі викладеного слід визнати безпідставними і необґрунтованими твердження ОСОБА_1 про незаконність дій суду першої інстанції, який усупереч вимогам частини п`ятої статті 205 КАС України в обов`язковому порядку не розглянув його позовні вимоги, незважаючи на його повторні неявки у судові засідання без поважних причин.»

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

На підставі викладеного, керуючись ст.44, 233, 257, 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Петропавлівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області; Дейнеко Людмила Вікторівна про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя О. М. Курочкіна