Справа № 366/1205/23
Провадження № 2/366/296/23
У Х В А Л А

14 грудня 2023 року суддя Іванківського районного суду Київської області Ткаченко Ю.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє позовних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками лісового фонду,

В С Т А Н О В И В :

Керівником Вишгородської окружної прокуратури Миколою Василенко до Іванківського районного суду подано зазначений позов, у якому прокурор просить суд:

1. Залучити до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» (01601, м. Київ вул. Шота Руставелі,9а, ).

2. Усунути перешкоди у здійсненні Київської обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом визнання недійсним розпорядження Іванківської РДА від 24.12.2008 №1571 «Про затвердження проекту відведення та передачу земельних ділянок у власність» та від 13.09.2010 №1693 «Про затвердження проекту відведення та передачу земельних ділянок у власність».

3. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення, шляхом визнання недійсним державних актів на право власності на земельні ділянки:

?Серії ЯГ № 245990, виданий 25.12.2008 на ім`я ОСОБА_1 , зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за № 87 від 25.12.2008;

?Серії ЯГ № 245991, виданий 25.12.2008 на ім`я ОСОБА_2 , зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за № 88 від 25.12.2008;

?Серії ЯИ № 442843, виданий 12.10.2010 на ім`я ОСОБА_2 , зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за № 39 від 12.10.2010;

4. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом скасування рішення державного реєстратора № 64482648 від 12.08.2022 про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:007:0048

5. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками з кадастровими номерами: :07:007:0011, :07:007:0010; :07:007:0048 та :07:007:0047, шляхом їх повернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації від ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

6. Стягнути з відповідачів на користь Київської обласної прокурора сплачений судовий збір.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову.

Ціна позову прокурором не зазначена.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 року з 01 січня встановлений у розмірі 2684 грн.

Отже, судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 2684 грн. та не більше 939400 грн.; за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 2684 грн.

Відповідно до ч. 3, 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Тобто, якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

П. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого.

Така ж норма закріплена у ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми.

Як вбачається з позову, позивачем заявлено шість вимог немайнового характеру (про усунення перешкод у здійсненні права шляхом визнання недійсним розпоряджень РДА за № 1571 від 24.12.2008 та за № 1693 від 13.09.2010; шляхом визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки: серії ЯГ № 245990, серії ЯГ № 245991, серії ЯИ № 442843; шляхом скасування рішення державного реєстратора № 64482648 від 12.08.2022), кожна з якої є об`єктом справляння судового збору, а відтак за вказаними вимогами підлягає сплаті судовий збір у загальному розмірі 16104,00 грн. (2684*6).

Крім того, прокурором заявлена вимога про повернення (що фактично є витребуванням) 4 (чотирьох) земельних ділянок у 2 (двох) відповідачів. Документу про оцінку вартості цього майна до позову не додано, як не зазначено і ціни позову. Суд вважає, що сплачений судовий збір за цією вимогою у сумі 2684 грн. вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, і перевірити правильність його сплати у зв`язку з відсутність грошової оцінки земельних ділянок, які витребовуються, суд не має можливості. Проте, прокурор має можливість подати до суду відповідний документ, зазначивши ціну позову, оскільки з 01.01.2019 набула чинності Загальнонаціональна (всеукраїнська) нормативно грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів, яка вочевидь є вимогою майнового характеру (у державних актах на право власності на спірні земельні ділянки зазначено їх цільове призначення «для ведення індивідуального садівництва», а тому вони, за своїм правовим режимом відносяться до земель сільськогосподарського призначення.

Відтак прокурор, подаючи позов, за належної його підготовки, мав можливість встановити точну ціну позову, і, відповідно, сплатити судовий збір у визначеному Законом розмірі, визначеному із загальної вартості майна про повернення якого ставиться вимога у позові. У будь-якому випадку, оскільки вимога стосується витребування окремих 4 земельних ділянок у 2 відповідачів, мінімальний розмір судового збору за цією вимогою має складати 10736 грн. (2684х4).

Позивачем надано до позову на підтвердження сплати судового збору за пред`явленим позовом платіжну інструкцію № 814 від 13.04.2023 про сплату судового збору в загальній сумі 10 736,00 грн., а відтак позивачем сплачено судовий збір в неналежному розмірі. Оскільки, зважаючи на викладене вище, сплаті підлягав судовий збір у розмірі 26 840 грн., сума недоплаченого судового збору, як мінімум, складає 16 104 грн.

Крім того, відповідно до статті 95 ЦПК України документи є письмовими доказами. Вони мають подаватися до суду в оригіналі або належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимог ст. 95 ЦПК України позивачем копії документів, які додані до позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні назва посади, ініціали, прізвище особи, яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа, документи взагалі не містять відмітки «Згідно з оригіналом»).

Крім того, обґрунтовуючи позов тим, що спірні земельні ділянки є земельними ділянками лісогосподарського призначення і відносяться до земель, які перебувають у постійному користуванні ДСГП «Ліси України», прокурор зазначає зазначене державне підприємство як «третю особу без самостійних вимог на стороні позивача». Суд вважає зазначене маніпуляцією, оскільки фактично це державне підприємство має самостійні вимоги щодо повернення спірних земельних ділянок до складу земель, на які розповсюджується його право постійного користування і саме цим обґрунтовуються позовні вимоги прокурора.

З урахуванням вищевикладеного, позивачеві за необхідно виправити недоліки поданої заяви, а саме:

-визначити у позові ціну позову, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження вартості спірного майна (грошової оцінки).

-у разі визначення ціни позову, надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогами майнового характеру, який підлягає до сплаті у розмірі 1,5 відсотка від встановленої ціни позову;

-у разі доплати судового збору в належному розмірі надати до позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-роз`яснити позивачеві, що копії поданих до суду письмових доказів в якості додатків до позову, повинні бути засвідчені належним чином, з урахуванням порядку засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55);

-роз`яснити позивачеві, що у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, у разі надання додаткових документів до суду, позивач повинен надати їх копії, у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє позовних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками лісового фонду - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Юрій ТКАЧЕНКО