Справа №760/2432/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омелько Г.Т.,

розглянувши позов третьої особи, що заявляє самостійні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права на успадкування шляхом визнання договору дарування недійсним у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації ГТУЮ у м. Києві про визнання договору дарування недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації ГТУЮ у м. Києві про визнання договору дарування недійсним.

07 березня 2023 року до суду надійшла позовна заява третьої особи ОСОБА_1 , яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в якій вона просить усунути перешкоди у здійсненні права на спадкування ОСОБА_1 шляхом визнання договору дарування недійсним.

В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що вона прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 , як спадкоємець 4-ї черги, оскільки постійно проживала з ОСОБА_4 на час відкриття спадщини та доглядала за нею. Тому, вважає, що має право на спадкове майно - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - ОСОБА_1 необхідно повернути з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Як убачається зі змісту ст.195 ЦПК України, до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 та просила суд:

-визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідченого П`ятою київською державною нотаріальною конторою 16 квітня 2003 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3-789, та зареєстрованому в Комунальному підприємстві «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» 07 липня 2006 р. і записано в реєстрову книгу № д. 1538-7 за реєстром № 4553, зареєстрованого в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» 20 березня 2012 р., реєстраційний номер майна: 36250859, номер запису: 4553, в книзі: д. 1538-7.

Обгрунтовуючи заявлені вимоги посилалась на те, що будь-які правочини, спрямовані на відчуження квартири АДРЕСА_1 , не вчиняла, зокрема, не підписувала договору дарування, який просить визнати недійсним.

Протокольною ухвалою суду від 17.08.2015 залучено правонаступника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , у зв`язку зі смертю ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протокольною ухвалою суду від 28.03.2017 залучено правонаступника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_2 , у зв`язку зі смертю ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Третя особа, що заявляє самостійні вимоги ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права на успадкування шляхом визнання договору дарування недійсним, посилається на наявність у неї права на спадкове майно - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , як спадкоємця 4-ї черги померлої ОСОБА_4 . В обгрунтування позовних вимог, вказує, що проживала та доглядала за спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини.

З точки зору закону однією з умов пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним та доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Вбачається, що обставин, на які посилається ОСОБА_1 , обґрунтовуючи вимоги зустрічного позову, не існувало на момент звернення ОСОБА_4 з позовом, що є предметом розгляду у даній справі. Такі обставини виникли після смерті позивача ОСОБА_4 , зі спадкових правовідносин.

Виходячи з предмету та підстав позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позовні вимоги виникають з різних правовідносин, позови містять різні обставин, які підлягають доказуванню, задоволення позову третьої особи не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином зустрічна позовна заява подана у порушення вимог ст. 193 ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду з первісним позовом.

Керуючись ст. 193 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

У прийнятті позову третьої особи, що заявляє самостійні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права на успадкування шляхом визнання договору дарування недійсним у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації ГТУЮ у м. Києві про визнання договору дарування недійсним - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Позовну заяву третьої особи, що заявляє самостійні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права на успадкування шляхом визнання договору дарування недійсним, разом із доданими матеріалами повернути ОСОБА_1 .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.А.Усатова