Справа №359/4825/21
Провадження №6/359/67/2023
УХВАЛА

19 червня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Гомоли О.А.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

1.1. ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною заявою та обґрунтовує її тим, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 21 січня 2022 року з відповідача на користь ОСОБА_2 був стягнутий борг за договором позики від 10 вересня 2018 року в розмірі 734760 гривень 00 копійок. ОСОБА_1 посилається на те, що на території України продовжує діяти воєнний стан, фізичні та юридичні особи зазнають значних збитків у зв`язку з руйнуваннями, що наносяться під час ракетних обстрілів. Тому ОСОБА_1 просить розстрочити виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду від 21 січня 2022 року на 19 місяців: а саме, на 18 місяців в розмірі по 40000 гривень 00 копійок і на 1 останній місяць в розмірі 14760 гривень.

1.2. ОСОБА_1 не з`явилась у судове засідання. В пункті 1 поданої заяви (а.с.89) відповідач просить розглянути заяву в його відсутності.

1.3. ОСОБА_2 також не з`явилась у судове засідання. Як вбачається з ч.2 ст.435 ЦПК України, її неявка не перешкоджає розгляду питання про розстрочення виконання рішення суду.

2. Обставини, встановлені судом, та зміст процесуальних правовідносин.

2.1. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 21 січня 2022 року (а.с.69-74) з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 був стягнутий борг за договором позики від 10 вересня 2018 року в розмірі 734760 гривень 00 копійок, а також витрати на оплату судового збору в розмірі 483 гривень 51 копійки та витрати, пов`язані з вчиненням дій, необхідних для розгляду справи, в розмірі 76 гривень 68 копійок.

2.2. Процесуальні правовідносини регулюються розділом VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)» ЦПК України.

3. Норми права, якими керується суд при розгляді заяви.

3.1. Відповідно до ч.1 ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

3.2. Згідно з ч.3 ст.435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

3.3. Відповідно до ч.4 ст.435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

3.4. Згідно з ч.5 ст.435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

3.5. Відповідно до п.1 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права.

3.6. Згідно з ч.4 ст.10 ЦПК України вказаний принцип полягає в тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

3.7. Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії», одним з основних елементів верховенства права є принцип правової визначеності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. В основі принципу юридичної визначеності, як одного з істотних елементів принципу верховенства права, лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися.

4. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

4.1. Встановлено, що запровадження воєнного стану та ракетні обстріли на території України самі по собі не є підставою для розстрочення виконання судового рішення. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України ОСОБА_1 не подала жодного доказу на підтвердження обставин, що об`єктивно перешкоджають їй виконати рішення Бориспільського міськ-районного суду від 21 січня 2022 року. Крім того, вимога про розстрочення виконання судового рішення на 19 місяців взагалі суперечить ч.5 ст.435 ЦПК України. Тому ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 4 квітня 2023 року (а.с.85-87) вже було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду. Задоволення ідентичної заяви призведе до фактичного перегляду вказаної ухвали суду та порушення принципу юридичної визначеності.

4.2. З огляду на це суд вважає, що підстави для розстрочення виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду від 21 січня 2022 року відсутні. Тому у задоволенні заяви, поданої ОСОБА_1 , належить відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня оголошення судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець