Ухвала

14 червня 2023 року

м. Київ

справа № 755/8845/17

провадження № 61-4209св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави Україна в особі Київської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Першого заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення Дніпровського районного суду Києва від 28 вересня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У червні 2017 року заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави Україна в особі Київської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна.

Короткий зміст судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 28 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року, у задоволенні позову заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави Україна в особі Київської міської ради відмовлено.

Аргументи учасників справи

У травні 2022 року до Верховного Суду від першого заступника керівника Київської міської прокуратури надійшла касаційна скарга, у якій він, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення та постанову судів попередніх інстанцій, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 29 червня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

Доводи касаційної скарги містять підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України, що неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права. Зазначено, що апеляційний суд в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16, від 07 квітня 2021 року у справі № 202/589/18, від 06 жовтня 2021 року у справі № 205/5579/19, від 18 грудня 2019 року у справі № 755/9182/17, від 23 грудня 2020 року у справі № 755/174/18, від 08 грудня 2021 року у справі № 755/8845/17, від 07 квітня 2020 року у справі № 504/2457/15, від 09 листопада 2021 року у справі № 466/8649/16-ц, від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13, від 30 вересня 2020 року у справі № 175/1057/17, від 23 листопада 2020 року у справі № 826/3508/17, від 11 грудня 2019 року у справі № 757/36411/17-ц, від 04 листопада 2020 року у справі № 761/46240/16-ц, судове рішення ухвалено з порушенням пункту 1 частини третьої статті 411 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Щодо клопотання про участь у судовому засіданні

У касаційній скарзі перший заступник керівника Київської міської прокуратури просить повідомити про дату та час розгляду Київську міську прокуратуру та Офіс Генерального прокурора, розгляд здійснити за участі прокурора.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні представників Київської міської прокуратури та Генеральної прокуратури України відмовити.

Справу № 755/8845/17 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар