ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

20 червня 2023 року

м. Харків

справа № 646/1145/23

провадження № 22-ц/818/1178/23

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів - Маміної О.В., Тичкової О.Ю.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Акціонерне Товариство «Українські енергетичні машини»,

відповідач: Російська Федерація, в особі посольства Російської Федерації в Україні,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Українські енергетичні машини», Російської Федерації в особі посольства Російської Федерації в Україні про стягнення заборгованості по заробітній платі, майнової шкоди у вигляді недоотримання заробітної плати, моральної шкоди, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2023 року, постановлену суддею Янцовською Т.М., -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Українські енергетичні машини», Російської Федерації в особі посольства Російської Федерації в Україні про стягнення заборгованості по заробітній платі, майнової шкоди у вигляді недоотримання заробітної плати, моральної шкоди.

В обгрунтування позову зазначає, що з 03 квітня 1980 року вона перебуває у трудових відносинах з відповідачем АТ «Українські енергетичні машини», та займає посаду сестри медичної (старша) вищої категорії). На даний час перед нею за роботодавцем утворилась заборгованість зі сплати заробітної плати за 2022 рік, а також за січень, лютий 2023 року в розмірі 125 838,70грн. Вказує, що якби не військова агресія Російської Федерації вона отримувала б заробітну плату в повному окладі без застосування розрахунку 2/3 тарифної ставки, а тому не доотримана заробітна плата складає 97 879,76грн. Внаслідок військової агресії Російської Федерації вона також зазнала моральних втрат і душевних страждань.

З урахування викладеного просить:

суд стягнути з АТ «Українські енергетичні машини» на її користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 125 838,70грн.;

стягнути з Російської Федерації в особі посольства Російської Федерації в України на її користь майнову шкоду у вигляді недоотриманої заробітної плати в розмірі 91 879,76грн.;

стягнути з Російської Федерації в особі посольства Російської Федерації в України на її користь завдану моральну шкоду в розмірі 500 000грн.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 29 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 - залишено без руху, з підстав невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Ухвалою цього ж суду від 11 квітня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачеві.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що надати довідку про наявність заборгованості по заробітній платі та Наказ підприємства про оголошення простою не виявляється можливим, оскільки підприємство на її прохання такі документи не надає. З цього приводу нею було подано до суду клопотання про витребування від АТ «Українські енергетичні машини» відповідних документів. Вказує, що ненадання зазначених судом документів не є підставою для повернення її позовної заяви на стадії його прийняття.

Що стосується вимоги суду щодо сплати нею судового збору за подання позовної заяви, а саме за вимогу про стягнення майнової шкоди у вигляді недоотриманої заробітної плати та за вимогу про стягнення моральної шкоди, то відповідно до п.22 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» вона звільнена від його сплати, оскільки зазначені позовні вимоги адресовані відповідачу державі агресору - Російській Федерації, в особі посольства Російської Федерації в Україні.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 чеввня 2023 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено без повідомлення (виклику) учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної зави суд першої інстанції виходив з того, що позивачем у встановлений судом строк не усунуто недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 29 березня 2023 року.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень частин 1-3 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Українські енергетичні машини», Російської Федерації в особі посольства Російської Федерації в Україні про стягнення заборгованості по заробітній платі, майнової шкоди у вигляді недоотримання заробітної плати, моральної шкоди.

Залишаючи позовну заяву без руху суд зазначає, що вона не відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, а саме, позивачем не надано довідки про наявність заборгованості по заробітній платі та наказ підприємства про оголошення простою. Крім того, позивачем не сплачено судовий збір за позовну вимогу про стягнення майнової шкоди у вигляді недоотриманої заробітної плати та за вимогу про стягнення моральної шкоди.

10 квітня 2023 року ОСОБА_1 , в особі свого представника ОСОБА_2 , на виконання ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 29 березня 2023 року про залишення позовної заяви без руху, було подано заяву, в якій зазначила, що надати довідку про наявність заборгованості по заробітній платі та Наказ підприємства про оголошення простою не виявляється можливим, оскільки останній на її вимогу такі документи не надає, у зв`язку з чим нею було заявлено клопотання про витребування доказів в порядку ст.84 ЦПК України. З приводу вимоги суду щодо сплати нею судового збору за подання позовної заяви, а саме за вимогу про стягнення майнової шкоди у вигляді недоотриманої заробітної плати та за вимогу про стягнення моральної шкоди, то відповідно до п.22 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» вона звільнена від його сплати, оскільки зазначені позовні вимоги адресовані відповідачу державі агресору - Російській Федерації, в особі посольства Російської Федерації в Україні.

Ухвалою цього ж суду від 11 квітня 2023 року позовну заяву було повернуто позивачці з тих підстав, що останньою недоліки не було усунуто у встановлений судом строк.

Між тим, висновок суду першої інстанції про те, що наявні підстави для визнання позову ОСОБА_1 неподаним, оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви - не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Матеріали справи свідчать, що позовна заява ОСОБА_1 подана у відповідності до вимог ст.175 ЦПК України, в якій позивач:

визначила та зазначила коло учасників справи, зокрема позивача: ОСОБА_1 та відповідачів АТ «Українські енергетичні машини», Російська Федерація, в особі посольства Російської Федерації в Україні, їх місце проживання/місцезнаходження;

зазначила позовні вимоги, які на її думку відповідають обраному нею способу захисту та які просить суд визначити у рішенні;

виклала обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги та надала необхідні, на її думку, наявні у неї докази на їх підтвердження.

Що стосується висновків суду щодо не надання позивачем доказів на обгрунтування позовних вимог, зокрема, довідки про наявність заборгованості по заробітній платі та наказу підприємства про оголошення простою, то колегія суддів звертає увагу на те, що їх подання можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Питання оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду.

Відповідність поданих позивачкою копій доказів оригіналам може бути засвідчена в підготовчому судовому засіданні.

Більш того, як свідчать матеріали справи позивачем було подано до суду першої інстанції клопотання про витребування, в тому числі зазначених доказів, від АТ «Українські енергетичні машини» в порядку ст.84 ЦПК України, у зв`язку із неможливістю позивачки їх отримати самостійно.

Що стосується судового збору, то колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI /з наступними змінами/ «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачені пільги щодо сплати судового збору.

Зокрема пунктом 22 частини 1 зазначеної статті передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено, в тому числі позовну вимогу про стягнення з Російської Федерації, в особі посольства Російської Федерації в Україні, на її користь майнової шкоди у вигляді недоотриманої заробітної плати в розмірі 97 879,76грн. та моральної шкоди в розмірі 500 000грн.

З викладеного вбачається, що ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви з приводу зазначених позовних вимог, про що позивачем також було зазначено як в позовній заяві, так і заяві від 10 квітня 2023 року.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє позовну заяву на предмет її відповідності вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, які, як було встановлено вище апеляційним судом, позивачем були дотримані. Питання ж оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду.

Натомість позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України).

Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачеві через не усунення недоліків позовної заяви, оскільки обставини, вказані в ухвалі суду від 29 березня 2023 року, не можуть бути перешкодою в доступі до правосуддя, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2023 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених частиною 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20 червня 2023 року.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова