Справа № 643/4383/23
Провадження № 2/643/1778/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2023 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Кононенко Т.О.

секретаря судових засідань Шахбаз`ян Ю.І.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтерасах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна про розірвання договору довічного утримання,

встановив:

26.05.2023 року в провадження судді Московського районного суду м. Харкова Кононенко Т.О. надійшла вище зазначена справа.

29.05.2023 року Ухвалою Московського районного суду м. Харкова провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання.

15.06.2023 року від представника позивача ОСОБА_1 надійшла позовна заява з додатками, в якій остання зазначає, що позивач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та просить замінити первісного позивача ОСОБА_2 на її правонаступника ОСОБА_4 , встановити факт невиконання ОСОБА_3 умов Договору довічного утримання, укладеного між нею та ОСОБА_2 , посвідченого 16 вересня 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. р.№ 2975, розірвати договір довічного утримання від 16 вересня 2019 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. р.№ 2975, скасувати запис про проведену державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 та заява про забезпечення позову відповідно до якої, просить заборонити приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. знімати заборону відчуження квартири АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 , підтримала заявлені вимоги щодо заміни первісного позивача ОСОБА_2 на її правонаступника ОСОБА_4 , просила забезпечити позов.

Суд, вислухавши учасників, дослідивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Відповідно до свідоцтва про смерть від 29 травня 2023 року видане Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 614 позивач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що суд не повідомили.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 29 травня 2023 року відкрито провадження у вказаній справі.

15 червня 2023 року представник ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 звернулася до суду із заявою про залучення її до участі у справі як правонаступника позивача.

Відповідно до частин 1, 2 і 4 статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (частина 1 статі 42 ЦПК України).

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною 1 статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина 1 статті 48 ЦПК України).

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

За змістом частини 1 статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц дійшов висновку, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позов пред`явлено до померлої особи, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Вказані висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18, постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 274/1484/17.

Отже, процесуальне правонаступництво, у справах де таке правонаступництво допускається, у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, однак лише за умови, що смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Системний аналіз указаних норм права дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду позивач у справі має бути живим і мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК). Водночас, правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Так, з матеріалів справи встановлено, що смерть позивача настала до відкриття провадження по справі тобто 26 травня 2023 року, а провадження відкрито 29 травня 2023 року.

Крім того, суд звертає увагу, що позовна заява позивача ОСОБА_2 , підписана її представником, ОСОБА_1 , повноваження якої також припинилися 26.05.2023 року у зв`язку зі смертю позивача.

Отже, на момент відкриття провадження у справі особа, яка звернулася до суду з позовом має бути живою. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

При цьому норма ст.255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Приймаючи до уваги, що на час відкриття провадження у справі правоздатність ОСОБА_2 припинилася, а процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе шляхом залучення правонаступників лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, тому провадження у даній справі підлягає закриттю.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд установивши, що позивач померла до відкриття провадження у справі, дійшов висновку про закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Разом з тим, підстави звернення до суду з позовом можливого правонаступника за своїм змістом є підставами для звернення до суду із самостійним позовом.

Одночасно, представник позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , з поданням позовної заяви про заміну первісного позивача ОСОБА_2 на її правонаступника ОСОБА_4 , звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просить заборонити приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. знімати заборону відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про його забезпечення. Забезпечення позову допускається як до його подання, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Оскільки, судом було відмовлено в задоволені заяви представника ОСОБА_1 , яка діє в інтереасх ОСОБА_4 , про заміну первісного позивача на її правонастпника правові підстави для задоволення клопотання про забезпечення позову відсутні.

Підстав для вирішення клопотань про витребування доказів та виклик свідків, суд не вбачає у зв`язку з вищенаведеним.

Таким чином, враховуючи, що позивач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в день надання позовної заяви до суду та відповідно до вирішення питання про відкриття провадження, суд вважає необхідним закрити провадження у справі та залишити без задоволення заяву про залучення до участі у справі правонаступника.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.255, 256, 260, 261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Провадження по справі за позовом представника позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтерасах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна про розірвання договору довічного утримання закрити.

В задоволені заяви представника позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про заміну первісного позивача на її правонаступника відмовити.

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 20.06.2023 року

Суддя Т.О. Кононенко