Провадження № 2/369/791/23
РІШЕННЯ

Іменем України

19.06.2023 м. Київ

Києво - Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дубас Т. В.,

при секретарях судового засідання Житар А. А., Бугайовій М. В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, про визнання заповіту недійсним,

У С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року ОСОБА_3 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Н. П., про визнання заповіту недійсним.

Зазначений позов ОСОБА_3 обґрунтувала тим, що з 2000 року проживала з ОСОБА_5 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство, побут, сімейний бюджет, проводили разом сімейні свята та дні народження друзів.

04.03.2013 вони зареєстрували шлюб.

З 2008 року ОСОБА_5 був у поганих стосунках із своїм батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який навіть не повідомив його про смерть матері, тому ОСОБА_5 не прийняв спадщину після смерті матері та втратив право на спадкування за законом.

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яка була доглядальницею ОСОБА_5 , брали безпосередню участь в ініціюванні судових справ про визнання його недієздатним, де намагалися призначити йому опікуна задля, в майбутньому, розпорядження його майном.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.03.2016 у справі № 755/8896/15 заяви про визнання ОСОБА_5 недієздатним залишено без розгляду, а апеляційним судом ухвали залишено без змін.

У подальшому знову було подано заяви про визнання ОСОБА_5 недієздатним, встановлення опіки та призначення опікуна, що підтверджується ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05.07.2016 у справі № 755/10065/16-ц, однак ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, у зв`язку з чим ухвалою суду від 21.09.2016 провадження у справі № 755/10065/16-ц закрито.

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 є його дружина та батько.

Після невдалих спроб щодо розпорядження майном ОСОБА_5 , на користь ОСОБА_7 та інших осіб, які не були родичами ОСОБА_6 , складено 8 заповітів за якими ОСОБА_6 передав все своє майно чужим особам, а саме:

30.03.2018 заповіт на ім`я ОСОБА_8 (щодо гаража та транспортного засобу), посвідчений приватним нотаріусом Довбах Н. П. та зареєстрований в реєстрі за № 113;

06.04.2018 (за чотири до дня смерті) заповіт на ім`я ОСОБА_8 на квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом та зареєстрований в реєстрі за № 118.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 помер не оформивши права власності.

У спадщину після смерті ОСОБА_6 вступила, в тому числі, і ОСОБА_8 як спадкоємець за заповітом та 27.03.2019 отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом на гараж і транспортний засіб.

27.03.2019 ОСОБА_8 отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у матеріалах справи відсутні видані на ім`я ОСОБА_6 свідоцтва про право на спадщину.

19.04.2019 ОСОБА_8 склала заповіт на дочку ОСОБА_4 , яким на випадок своєї смерті заповіла їй все майно де б воно не було, і з чого б воно не складалося.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 померла.

22.06.2020 ОСОБА_4 отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, обґрунтовану підпунктом 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 22.02.2012 за № 282/20595 та затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за № 296/5.

Для того щоб спадкоємцю перейшло майна у власність потрібно щоб на час відкриття спадщини спадкодавець був власником майна, тобто мав право власності, яке в належному порядку було зареєстрованим, а не володів цим майном у розумінні як видом речового права.

Враховуючи, що заповіт, складений 06.04.2018 ОСОБА_6 на користь ОСОБА_8 суперечить вимогам ЦК України та іншим актам цивільного законодавства, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, оскільки у ОСОБА_6 на час його смерті не було права розпорядження щодо квартири, тому наявні підстави вважати зазначений заповіт недійсним.

Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця не часу прийняття спадщини із зворотною юридичною силою на час її відкриття, а з моменту реєстрації права спадкування нерухомого майна у відповідних органах.

Оскільки ОСОБА_6 не здійснив державну реєстрацію права на квартиру, тому не був наділений правами власника на розпорядження нею, як в цілому, так і її 1/2 часткою.

Враховуючи викладене, ОСОБА_3 просила визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_6 06.04.2018, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н. П. та зареєстрований в реєстрі за № 118, та здійснити розподіл судових витрат відповідно до чинного законодавства України.

Разом з позовною заявою ОСОБА_3 подала клопотання про витребування доказів, в якому просила витребувати у ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 7125, адреса здійснення нотаріальної діяльності: АДРЕСА_2 ), належним чином засвідчені копії підтверджуючих документів, а саме: заповіту ОСОБА_6 , складеного 06.04.2018 року, посвідченого Довбах Н. П., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу (щодо квартири за адресою: АДРЕСА_3 ) та всіх документів на підставі яких здійснювалось його посвідчення.

Витребувати від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солом`яної Л. В._(свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю №965, адреса здійснення нотаріальної діяльності: АДРЕСА_4 ) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 5-2016, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 .

Витребувати від Київського державного нотаріального архіву (адреса місцезнаходження: 03151, м. Київ, просп. Повітрофлотський, 76-Г) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 4/2018, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юрченком В. В.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25.08.2021 відкрито провадження у цій справі та призначено підготовче судове засідання на 12.10.2021 на 12-10 год.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.10.2021 клопотання про витребування доказів задоволено.

Розгляд справи призначено на 12.11.2021 на 11-20 год.

12.11.2021 представник ОСОБА_3 адвокат Дичка А. Р. подала заяву про забезпечення доказів, в якій просила вжити заходи забезпечення позову та накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

12.11.2021 в судовому засіданні оголошено перерву на 04.02.2022 на 11-00 год.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.11.2021 заяву представника позивача ОСОБА_3 адвоката Дички А. Р. про забезпечення позову у цій справі задоволено. Накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

11.01.2022 на адресу суду від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшов відзив на позов, в якому заявник просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не була спадкоємцем майна ОСОБА_6 , оскільки її чоловік ОСОБА_5 помер раніше свого батька, окрім того, позивач не відноситься до кола спадкоємців майна батька ОСОБА_6 за законом будь-якої черги та ніколи не була призначена спадкоємцем останнього за заповітом.

Відсутні правові підстави для визнання заповіту недійсним.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини ОСОБА_8 за життя не змогла оформити своїх спадкових прав та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, оскільки в межах спадкової справи № 5-2016, заведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Солом`яною Л. В., після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , відбувалося два судових провадження, а також заповідач ОСОБА_6 за життя не оформив своїх спадкових прав.

Однак, спадкоємцями майна за законом після смерті ОСОБА_5 були ОСОБА_6 , як батько померлого, та ОСОБА_3 , як дружина померлого.

Судом першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, під час розгляду справи № 755/13736/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності в порядку спадкування, встановлено, що ОСОБА_6 у встановленому законом порядку та строк прийняв спадщину після померлого сина ОСОБА_5 , яка складається із 1/2 частки квартири, а ОСОБА_8 у свою чергу прийняла спадщину після смерті ОСОБА_6 , згідно з складеним на її ім`я заповітом, до складу якої увійшло вказане нерухоме майно, тому ОСОБА_4 також набула права на вказану спадщину за заповітом після смерті своєї матері ОСОБА_8 .

Відсутність у спадкоємця, який прийняв спадщину, свідоцтва про право власності на спадкове нерухоме майно не свідчить про відсутність у нього права на спадкове майно, оскільки відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Позивачем не спростовано презумпцію правомірності правочину, а саме заповіту, складеного 06.04.2018 року та посвідченого приватним нотаріусом Довбах Н. П. за реєстровим № 118, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Висновок науково-правової експертизи щодо доктрильного тлумачення та застосування окремих норм і положень спадкового права в конкретних правовідносинах від 04.08.2021 не може бути залучений до матеріалів справи та врахований судом через невідповідність особи, яка його виклала, а також вказаний висновок не може бути застосований до відносин, виниклих у межах спору у вказаній справі.

04.02.2022 справа знята з розгляду на підставі Розпорядження голови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.02.2022 про посилення введених карантинних обмежень в роботі суду. Розгляд справи призначено на 18.03.2022 на 11-40 год.

18.03.2022 справа знята з розгляду на підставі Розпорядження в.о. голови Києво-Святошинського районного суду Київської області № 5 від 24.02.2022 та опублікованих рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022. Розгляд справи призначено на 12.07.2022 на 11-00 год.

07.07.2022 від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшло клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, в якому заявник просить провести судове засідання, призначене на 12.07.2022 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через сайт підсистеми відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08.07.2022 клопотання представника відповідача адвоката Кузьмичова С. Г. про здійснення судового провадження в режимі відеоконференції у справі залишено без задоволення.

12.07.2022 від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшла заява про відкладення розгляду справи.

12.07.2022 в судовому засіданні оголошено перерву на 16.08.2022 на 14-30 год.

29.07.2022 від представника ОСОБА_3 адвоката Дички А. Р. надійшла відповідь на відзив, в якому заявник просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не є стороною оспорюваного правочину, однак є спадкоємицею за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_5 в спадкову масу якого входила квартира АДРЕСА_5 .

Остаточне рішення у цій справі має виняткове значення для позивача, оскільки відповідно до ст. 47 Конституції України дозволить не позбавити її єдиного та фактичного житла, яке належало її чоловіку.

Заповіт викладений всупереч чинному законодавству України, не зрозуміло та викликає суперечки.

Для того, щоб спадкоємцю перейшло майно у власність потрібно щоб на час відкриття спадщини спадкодавець був власником майна, тобто мав право власності, яке в належному порядку було зареєстрованим, а не володів цим майном у розумінні як видом речового права на чуже майно.

Оскільки у ОСОБА_6 станом на час смерті (час відкриття спадщини) не було права розпорядження (права власності) щодо квартири, заповіт є нечинним, а отже до ОСОБА_8 не відбувся перехід прав та обов`язків за спадкоємцем ОСОБА_6 , тому ОСОБА_8 не є спадкоємцем квартири.

24.05.2017 ухвала суду у справі № 755/18353/16-ц про повернення позовної заяви ОСОБА_6 про визнання шлюбу недійсним набрала законної сили. Проте, незважаючи на те, що ухвала набрала законної сили, ОСОБА_6 не звертався до нотаріуса про поновлення нотаріальної дії, для того щоб він міг виконати свій обов`язок, встановлений ст. 1297 ЦК України та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири.

Предметом спору у справі № 755/457/17 за позовною заявою ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності була квартира АДРЕСА_6 , тобто відповідно до п. 4 ст. 42 Закону України «Про нотаріат» зупинилась тільки така нотаріальна дія, як видача свідоцтва про право на спадщину на зазначену квартиру.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.08.2021, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 07.12.2021, скасовано постановою Верховного Суду від 22.06.2022 та відмовлено у задоволенні позову.

Представник відповідача самостійно всупереч чинного законодавства ототожнює наданий висновок науково-правової експертизи щодо доктрильного тлумачення та застосування окремих норм і положень спадкового права в конкретних правовідносинах, виконаний відповідно до звернення адвоката на підставі Законів України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та «Про наукову і науково-технічну експертизу» з висновком експерта у галузі права, зазначеним у ст. 114 ЦПК України.

09.08.2022 від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшли заперечення, в яких заявник просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що позивач не є заінтересованою особою, яка має право на звернення до суду із позовом, відсутні правові підстави для задоволення позову. Позивач не була спадкоємицею майна ОСОБА_6 , оскільки її чоловік ОСОБА_5 помер раніше свого батька, вона не відносить до кола спадкоємців майна батька ОСОБА_6 за законом будь-якої черги та ніколи не була призначена спадкоємицею майна останнього за заповітом.

Складаний ОСОБА_6 заповіт 06.04.2018 не порушує прав та інтересів позивача.

У матеріалах справи відсутнє свідоцтво про право на спадщину на ім`я ОСОБА_3 , як і відсутні докази реєстрації права власності за позивачем на майно, яке було заповідане згідно з оскаржуваним заповітом, позивачем не спростовано презумпцію правомірності правочину, а саме заповіту.

09.08.2022 від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшло клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, в якому заявник просить забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 16.08.2022 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через сайт підсистеми відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.08.2022 клопотання представника відповідача адвоката Кузьмичова С. Г. про здійснення судового провадження в режимі відеоконференції у справі залишено без задоволення.

12.08.2022 від представника ОСОБА_4 адвоката Кузьмичова С. Г. надійшло клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, в якому заявник просить забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 16.08.2022 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через сайт підсистеми відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.08.2022 клопотання представника відповідача адвоката Кузьмичова С. Г. про здійснення судового провадження в режимі відеоконференції у справі залишено без задоволення.

16.08.2022 від представника ОСОБА_3 адвоката Дички А. Р. надійшла заява про залучення до участі у справі третьої особи ОСОБА_10

16.08.2022 у зв`язку з неможливістю фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Справу відкладено на 13.10.2022 на 10-45 год.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.10.2022 клопотання представника позивача адвоката Дички А. Р. про залучення третьої особи задоволено. Залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_10 .

Розгляд справи відкладено на 08.11.2022 на 12-20 год.

08.11.2022 у зв`язку з відсутністю електропостачання у приміщенні суду справу знято з розгляду. Розгляд справи призначено на 24.01.2023 на 12-00 год.

23.01.2023 від представника позивача адвоката Дички А. Р. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого провадження.

24.01.2023 справа знята з розгляду у зв`язку з онлайн-навчанням судді Дубас Тетяни у Львівському регіональному відділенні Національної школи суддів України. Розгляд справи призначено на 13.03.2023 на 14-10 год.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.04.2023 на 11-00 год.

У судове засідання 15.06.2023 представник позивача з`явилася. Позовні вимоги підтримала та просила суд позов задовольнити.

Інші учасники в судове засідання 15.06.2023 не з`явилися. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду невідомі.

У судовому засіданні 15.06.2023 було оголошено перерву до 17 год. 00 хв. У подальшому учасники справи у судове засідання не з`явилися.

В матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд справи у її відсутності. У поданій заяві зазначила, що вимоги позову підтримує та просила суд позов задовольнити.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази, у їх сукупності та співставленні, дійшов наступних висновків.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_5 та ОСОБА_3 04.10.2013 зареєстрували шлюб, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено актовий запис за № 1417.

Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, сформованою 04.03.2016, ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 18.07.2012, виданого Головним управлінням житлового забезпечення м. Києва (наказ № 1063-С від 12.07.2012), що також підтверджується Інформаційною довідкою від 03.01.2017, виданою Комунальним підприємством Київської міської ради Київське міське бюро технічної інвентаризації.

Також згідно з Інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради Київське міське бюро технічної інвентаризації від 28.09.2016 ОСОБА_5 на праві власності належала квартира АДРЕСА_6 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 13.10.2003 Державним управлінням справами Президента України (розпорядження У№ 570 від 10.10.2003).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 у липні 2016 року звернулися дружина ОСОБА_3 та батько ОСОБА_6

04.01.2017, 20.01.2017 та 03.02.2017 ОСОБА_6 звертався до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солом`яної Л. В. із заявами про зупинення вчинення нотаріальних дій у спадковій справі, заведеній після смерті ОСОБА_5 , оскільки у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває справа № 755/18353/16-ц за його позовом до ОСОБА_3 про визнання шлюбу, укладеного з його сином, недійсним, та справа № 755/457/17-ц за позовом ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності.

10.02.2017 ОСОБА_3 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солом`яної Л. В. із заявою про зупинення вчинення нотаріальних дій у спадковій справі, заведеній після смерті ОСОБА_5 , оскільки у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва на розгляді перебуває справа № 755/457/17-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_5 та ОСОБА_3 без шлюбу, визнання за нею права власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_6 та виключення 1/2 частки зазначеної квартири із спадкової маси ОСОБА_5 .

За життя 10.06.2016 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н. П. та зареєстрований в реєстрі за № 187, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_11 належну йому квартиру АДРЕСА_7 .

28.03.2017 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черповицьким М. Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 5504, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_7 належну йому квартиру або її частку, яка буде належати йому на день смерті, АДРЕСА_1 , належну йому квартиру або її частку, яка буде належати йому на день смерті, АДРЕСА_6 та належну йому частку, яка буде належати йому на день смерті, у статутному капіталі Малого наукового підприємства «АРТЕКС».

За життя 28.03.2017 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черповицьким М. Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 5508, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_12 належну йому квартиру або її частку, яка буде належати йому на день смерті, АДРЕСА_7 .

31.07.2017 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черповицьким М. Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 16254, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_8 належний йому гараж або його частку, яка буде належати йому на день смерті, № НОМЕР_1 в ГБК «Русанівський-1» по вул. Марини Раскової, 52 у м. Києві, а також належний йому транспортний засіб або його частку, яка буде належати йому на день смерті, синього кольору, 1995 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , марка PEUGEOT 605.

31.07.2017 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черповицьким М. Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 16255, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_10 належну йому квартиру або її частку, яка буде належати йому на день смерті, АДРЕСА_7 .

15.01.2018 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черповицьким М. Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 631, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_7 належний йому гараж або його частку, яка буде належати йому на день смерті, № НОМЕР_1 на другому поверсі в ГБК «Русанівський-1» по вул. Марини Раскової, 52 у м. Києві, а також належний йому транспортний засіб або його частку, яка буде належати йому на день смерті, синього кольору, 1995 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , марка PEUGEOT 605.

За життя ОСОБА_6 30.03.2018 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н. П. та зареєстрований в реєстрі за № 113, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_13 належний йому на праві власності гараж № НОМЕР_1 на другому поверсі в ГБК «Русанівський-1» по вул. Сверстюка Євгена, 52 у м. Києві, а також автомобіль синього кольору, 1995 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , марка PEUGEOT 605.

06.04.2018 ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н. П. та зареєстрований в реєстрі за 118, яким на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_8 належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

18.04.2018 ОСОБА_3 звернулася із заявою до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

25.04.2018 ОСОБА_13 звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

04.06.2018 ОСОБА_7 звернулася із заявою до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

09.10.2018 ОСОБА_3 подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

27.03.2019 ОСОБА_8 отримала свідоцтва про право на спадщину за заповітом на гараж № НОМЕР_1 в ГБК «Русанівський-1» на вул. Сверстюка Євгена, 52 у м. Києві та автомобіль синього кольору, 1995 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , марка PEUGEOT 605, які належали померлому ОСОБА_6 .

Листом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бродського В. В. від 27.03.2019 № 49/02-14, адресованим ОСОБА_8 , повідомлено, що до винесення судових рішень у справах видати свідоцтво про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 не вбачається можливим, оскільки винесення рішення може вплинути на склад спадкоємців, спадкового майна та на розмір часток спадкоємців в спадковому майні.

За життя ОСОБА_8 19.04.2019 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Плахотньою О. Г. та зареєстрований в реєстрі за № 346, яким на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_4 все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право.

ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 звернулася ОСОБА_4 .

Постановою приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Федоренко О. В. відмовлено ОСОБА_4 у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 її матері ОСОБА_8 , у зв`язку з відсутністю у спадкоємця правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Згідно з висновком науково-правової експертизи щодо доктриального тлумачення та застосування окремих норм і положень спадкового права в конкретних правовідносинах, виконаної відповідно до звернення адвоката Секелика Л. В. на підставі Законів України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та «Про наукову і науково-технічну експертизу», складеним 04.08.2021 Інститутом Держави і права імені В. М. Корецького Національної академії наук України, заповіт ОСОБА_6 слід вважати недійсним (нікчемним), оскільки на час відкриття спадщини за ОСОБА_6 квартири АДРЕСА_8 залишилась не зареєстрованою (не було оформлено право власності), а тому він не мав правомочності здійснювати розпорядження щодо цієї квартири ні частково, ні загалом. Нерухоме майно (квартира АДРЕСА_8 ) не увійшло до спадкової маси після смерті ОСОБА_6 , оскільки право спадкування як право очікування, припинилось з моментом їх смерті, а відтак, квартира АДРЕСА_8 також не увійшла до спадкової маси після смерті ОСОБА_8 .

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 11.06.2021 у справі № 755/457/17, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08.12.2021, у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солом`яна Л. В., ОСОБА_10 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу її та ОСОБА_5 у період з 2001 року до 04.10.2013 та визнання спільною сумісною власністю її та ОСОБА_5 квартири АДРЕСА_6 , визнання за нею права власності на 1/2 частку зазначеної квартири та виключення 1/2 частки квартири із спадкової маси ОСОБА_5 відмовлено.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 23.06.2021 у справі № 755/13736/20, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 07.12.2021, позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності в порядку спадкування задоволено.

Визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_14 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою Верховного Суду від 22.06.2022 касаційну скаргу ОСОБА_3 задоволено. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.06.2021 та постанову Київського апеляційного суду від 07.12.2021 скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Право на заповіт здійснюється особисто фізичною особою з повною цивільною дієздатністю. Заповіт є правочином і безпосередньо пов`язаний з особою заповідача, повинен бути здійснений ним особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається.

Зміст заповіту складають розпорядження заповідача відносно його майна, майнових прав та обов`язків. Ці розпорядження можуть бути зроблені заповідачем у будь-який час.

Статтею 1247 ЦК України встановлено загальні вимоги до форми заповіту, за якими заповіт повинен складатися у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення, має бути особисто підписаний заповідачем (якщо особа не може підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу). Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Стаття 1257 ЦК України передбачає вичерпний перелік підстав для визнання заповіту недійсним, в якій передбачено, що заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Таке ж положення міститься і у ч. 3 ст. 203 ЦК України.

Отже, заповіт, як односторонній правочин підпорядковується загальним правилам ЦК України щодо недійсності правочинів. Недійсними є заповіти: 1) в яких волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі; 2) складені особою, яка не мала на це права (особа не має необхідного обсягу цивільної дієздатності для складання заповіту); 3) складені з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення (відсутність нотаріального посвідчення або посвідчення особами, яке прирівнюється до нотаріального, складання заповіту представником, відсутність у тексті заповіту дати, місця його складання тощо).

Із змісту наведених норм вбачається, що дійсним, тобто таким, що відповідає вимогам закону є заповіт, який посвідчений уповноваженою особою, яка мала на це право в силу закону, відсутні порушення його форми та посвідчення, волевиявлення заповідача було вільним і відповідало його волі.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_3 посилалася на те, що оспорюваний заповіт є недійсним, оскільки ОСОБА_6 не оформив право власності на спадкове майно після смерті сина ОСОБА_5 , тому не міг ним розпоряджатися.

Однак, вказані доводи є помилковими та такими, що не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. ст. 1218, 1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у ст. 1219 ЦК України.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною 5 ст. 1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Отже, у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Зокрема, такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Право власності спадкоємця на нерухоме майно, що входить до складу спадщини, виникає з моменту державної реєстрації такого права. До моменту ж такої реєстрації спадкоємець правомірно очікує на набуття у власність відповідного спадкового майна (володіє ним). Такі правомірні очікування підлягають захисту національними судами у відповідності до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення спадкоємця майнових прав щодо нерухомого спадкового майна.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 у передбачені чинним законодавством строки прийняв спадщину, тому не позбавлений був права на складання оспорюваного заповіту.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Дослідивши докази у справі і надавши їм належну оцінку суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки позивачем не доведено, що оспорюваний заповіт не відповідає вимогам закону, складений з порушенням його форми та посвідчення, чи волевиявлення заповідача не було вільним та не відповідало його волі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на зазначене, та враховуючи, що в задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено, понесені нею судові витрати у справі, які складаються з судового збору покладаються судом на позивача.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 203, 215, 1218, 1220, 1231, 1233, 1247, 1257, 1268, 1296, 1297 Цивільного кодексу України, ст. ст. 5, 12, 13, 19, 48, 76, 77, 81, 141, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, про визнання заповіту недійсним - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Тетяна ДУБАС