Провадження №2/712/3213/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 грудня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Стеценко О.С., представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ майна,

в с т а н о в и в :

У провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, в якій позивач просить здійснити поділ спільного майна подружжя, припинивши право спільної сумісної власності, визнати право власності наступним чином: відповідачу квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 58,4 кв.м., житловою площею 30,7 кв.м., транспортний засіб Volkswagen Golf 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 ; позивачу майнові права на об`єкт нерухомого майна відповідно до договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна № 46 від 20.10.2020 та на підставі договору від 05.09.2023 про відступлення права вимоги до договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомого майна № 46 від 20.10.2020; транспортний засіб Volkswagen Tiguan, реєстраційний номер (Литовська республіка) MBU118, стягнути на користь ОСОБА_4 з ОСОБА_2 компенсацію за зменшення частки у спільному майні подружжя в сумі 635 704,00 грн.; стягнути з відповідача судові витрати.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.10.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 06.12.2023.

04 грудня 2023 року на адресу суду від відповідача надійшла зустрічна позовна заява.

Представник позивача просив відмовити у прийнятті зустрічного позову у зв`язку з пропуском строку на його подачу.

Представник відповідача у судовому засіданні просила прийняти зустрічну позовну заяву і поновити строк на її подання, оскільки відповідач не розуміла, що це новий позов, вона не отримувала ухвалу суду про відкриття провадження у справі.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства.

Первісна позовна заява подана до суду через систему «Електронний суд» 24.10.2023.

На дотримання вимог ст.ст. 14, 177 ЦПК України позивач направив відповідачу позовну заяву з доданими до неї додатками рекомендованим листом № 214 від 24.10.2023, зазначена адреса відповідача АДРЕСА_2 .

Згідно трекінгу Укрпошти рекомендований лист № 214 від 24.10.2023 отриманий відповідачем особисто 25.10.2023.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.10.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 06.12.2023. Судом зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Судом встановлено визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи ухвала суду про відкриття провадження у справі була надіслана відповідачу засобами поштового зв`язку рекомендованим листом № 180.

Рекомендований лист № 180 повернувся до суду з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно трекінгу Укрпошти рекомендований лист № 180 не вручено під час доставки 09.11.2023.

Ухвала суду надсилалась відповідачу за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Згідно з відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру № 291092 від 26.10.2023 ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що поштовий конверт з повісткою про виклик у судове засідання повернувся на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

У пункті 91-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), передбачено, що рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Працівником ПАТ "Укрпошта" на довідці про причини повернення зроблено позначку "адресат відсутній за вказаною адресою" та засвідчено її підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля, що свідчить про дотримання вимог пункту 91-1 Правил, тому у суду відсутні підстави не враховувати причини повернення до суду судової повістки під час розгляду справи.

За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі.

Отже, наведена норма права дає підстави вважати, що врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що узгоджується з висновками, викладеними в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18), від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження № 12-233гс18) та постановах Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі № 814/1469/17 (провадження № К/9901/28703/19), від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14 (провадження № К/9901/16143/20), від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19 (провадження № 61-2583св20), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 29 липня 2022 року у справі № 148/2412/19 (провадження № 61-18085св21).

Отже, ухвала суду про відкриття провадження у справі вважається врученою відповідачу 09.11.2023.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, перебіг строку на подачу як відзиву, так і зустрічного позову почався з 10.11.2023, який сплинув 28.11.2023 з урахуванням приписів ч. 3 ст. 124 ЦПК України.

Відповідач з зустрічним позовом звернулась 04.12.2023, що вбачається зі вхідного штампу Соснівського районного суду м. Черкаси, отже з пропущеним строком, передбаченим ч. 1 ст. 193 ЦПК України.

Відповідач у зустрічному позові посилається на те, що 06.11.2023 їй прийшло повідомлення через застосунок «Дія» про виклик її до суду на судове засідання на 06.12.2023 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна. З періодичністю в кілька днів вона переглядала сайт «Судова влада» з метою отримання будь-якої інформації стосовно даної справи, лише 23.11.2023 з реєстру судових рішень вона дізналася про ухвалу суду від 30.10.2023.

Суд критично оцінює вказані доводи з таких підстав.

По перше, відповідач отримала позов ще 25.10.2023; про судове провадження за цим позовом відповідач дізналася 06.11.2023 із застосунку «Дія», про що зазначила у зустрічному позові.

По друге, ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.10.2023 у справі № 712/11640/23 надіслана судом до Єдиного реєстру судових рішень 30.10.2023, оприлюднена 01.11.2023, що спростовує доводи відповідача про те, що вона була необізнана щодо судового провадження у цій справі.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справа «Стаббігс та інш. проти Великобританії» рішення від 22 жовтня 1996 року, «Девеер проти Бельгії» рішення від 27 лютого 1980 року).

Як зазначено вище, відповідач пропустила строк на звернення як зустрічним позовом, так і для подачі відзиву.

У пунктах 93-96 ВП ВС у постанові від 19.01.2023 у справі № № 140/1770/19 зазначила, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників … судочинства та своєчасного виконання ними передбачених … певних процесуальних дій. Інститут строків … сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників … процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

У справі № 500/1912/22 Верховний Суд зазначив, що причину пропуску строку можна вважати поважною, якщо вона відповідає одночасно всім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлюють чи ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, що виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) цю обставину підтверджено належними й допустимими засобами доказування.

Суд вважає, що відповідач не надала жодного належного та допустимого доказу про поважність причини пропуску строку на звернення зі зустрічною позовною.

Так, вище зазначено, що позов вона отримала 25.10.2023, про судове провадження відповідач була обізнана ще 06.11.2023, ухвала про відкриття провадження у справі вважається врученою 09.11.2023, те, що відповідач вважала, що то попередній позов, не може вважатися поважною, об`єктивною і непереборною причиною несвоєчасного звернення до суду з зустрічним позовом.

За таких обставин, підстав для поновлення строку на подання зустрічного позову не вбачається, а підстави для прийняття зустрічного позову відсутні, а тому його слід повернути відповідачу ОСОБА_2 .

Керуючись ст. ст. 127, 189, 193, 194, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення з зустрічним позовом.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ майна повернути позивачу за зустрічним позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.С. Стеценко