Справа № 212/2651/14-ц
У Х В А Л А

20 червня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Дехта Р.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» про стягнення заборгованості за послугу з централізованого опалення з ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла вказана заява. Заява вмотивована тим, що 25.03.2014 року судом видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДП «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» заборгованості за отримані послуги з централізованого опалення у розмірі 3 321 грн. 13 коп. та судовий збір в сумі 121 грн. 80 коп.. Копія вказаного судового наказу отримана ним лише 07.06.2023 року, просить поновити строк для звернення із заявою про скасування судового наказу. Також зазначив, що вимоги стягувача не обґрунтовані у зв`язку з тим, що сума заборгованості не відповідає дійсності, вимоги АТ «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» до нього безпідставні, мається спір про право, який може бути розглянуто лише в позовному провадженні, а тому просить скасувати судовий наказ.

Суд, розглянувши заяву та додані до неї матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

До заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті (п. 3 ч. 5 ст. 171 ЦПК України).

У ч. 2 ст. 171 ЦПК України зазначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що 25.03.2014 року Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області винесено судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДП «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» заборгованості за отримані послуги з централізованого опалення у розмірі 3 321 грн. 13 коп. та судовий збір в сумі 121 грн. 80 коп.. Судовий наказ та пакет документів надсилався судом на адресу ОСОБА_1 , який повернувся за закінченням строку зберігання.

Однак, в подальшому, а саме 05.08.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу йому судового наказу від 25.03.2014 року, який був отриманий ним під особистий підпис 10.08.2021 року, що підтверджується розпискою.

Також, 23.05.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу йому судового наказу від 25.03.2014 року, який був отриманий ним під особистий підпис 07.06.2023 року, що підтверджується розпискою.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У поданій заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 зазначив, що копію судового наказу він отримав 07.06.2023 року, однак, у матеріалах справи міститься єдиний і належний доказ отримання боржником копії судового наказу його особиста розписка про отримання судового наказу 10.08.2021 року. Тому перебіг строку для подання ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу розпочався 10.08.2021 року.

Суд критично оцінює твердження боржника про те, що копія судового наказу отримана 07.06.2023 року, оскільки в матеріалах справи наявна розписка ОСОБА_1 про отримання судового наказу 10.08.2021 року.

Заява про скасування судового наказу подана ОСОБА_1 19.06.2023 року з пропуском визначеного ч. 1 ст. 170 ЦПК України строку.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

При цьому, поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

За змістом статей 81, 127 ЦПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку (майже 2 роки) на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу боржник не надав, таким чином суд дійшов висновку про відсутність підстав для його поновлення.

Доводи боржника зводяться до заперечення факту отримання боржником судового наказу, який підтверджується підписом у розписці.

Право доступу до правосуддя, не є абсолютним, а його реалізація має відбуватися із дотриманням процесуального строку, що забезпечує юридичну визначеність та остаточність судового рішення.

За змістом ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи наведене, беручи до уваги положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, суд приходить до переконання, що зазначена заява підлягає поверненню боржнику.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 171, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У поновленні строку на звернення із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» про стягнення заборгованості за послугу з централізованого опалення з ОСОБА_1 у справі № 212/2651/14-ц - повернути боржнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Р. В. Дехта