Справа № 149/823/23
Провадження №2/149/319/23
Номер рядка звіту 61
"15" червня 2023 р. м. Хмільник
Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Павлюк О. О. ,
при секретарі Олійник І. С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадкове майно,-
15.03.2023 року ОСОБА_1 звернулася до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про визнання права на спадкове майно. Позовні вимоги мотивовано тим, що вона є спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і був її чоловіком. Відповідач ОСОБА_2 також є спадкоємцем першої черги як донька спадкодавця. За життя ОСОБА_3 фактично успадкував право на земельну частку (пай), у розмірі 3,08 в умовних кадастрових гектарах, яка належала його сестрі ОСОБА_4 на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН №0237935. Оскільки про наявність такого спадкового майна, належного її покійному чоловіку, ОСОБА_1 відомо не було, та за відсутності правоустановлюючих документів, нотаріусом було відмовлено у оформленні права на спадкове майно, що стало підставою для звернення до суду з позовом про визнання за нею права на земельну частку (пай) у розмірі 3,08 в умовних кадастрових гектарах як майна, що належало на час смерті її чоловіку ОСОБА_3 у порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .
Рішенням Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 15.06.2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ЦПК України.
Завданням цивільного судочинства згідно зі ст. 2 ЦПК України є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази, не приховувати докази. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.
Звертаючись до суду з позовом, позивач просила витребувати у органів нортаріату відомості щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , яке було задоволено судом і згідно відповіді від 30.03.2023 року №151/01-16 відповідна спадкова справа не заводилась.
Позивач у позовній заяві вказала, що зверталася до нотараріуса щодо оформлення права на спадкове майно, однак отримала відмову.11.04.2023 року відповідач ОСОБА_2 подала суду письмову заяву, у якій вказала, що не заперечує проти задоволення позову, просить визнати право спадкування за матір`ю (позивачем). Крім того зазначила, що вона відмовляється від прийняття спадщини після смерті батька і зверталася з такою заявою до нотаріальної контори.
Разом з тим, жодна зі сторін не ставила перед судом питання щодо дослідження матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , хоча саме це є матеріально-правовою підставою для звернення до суду.
У зв`язку з наявністю обгрунтованого сумніву у добросовісному здійсненні учасниками справи процесуальних прав та виконанні обов`язків щодо доказів, судом ухвалою від 11.05.2023 року витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка надійшла до суду 05.06.2023.
З матеріалів спадкової справи судом встановлено, що 19.02.2011 року ОСОБА_2 звернулася до Хмільницької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 на спадкове майно, в тому числі майновий пай та інше спадкове майно. 19.02.2011 року ОСОБА_2 було видано два свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 - на земельну ділянку площею 2,8266 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та грошовий вклад. Будь-яких заяв ОСОБА_1 , а також відмови ОСОБА_2 від права на частину спадкового майна, відмов нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно справа не містить.
Таким чином, аналіз досліджених судом доказів дає підстави для висновку, що подання сторонами позову є завідомо безпідставним, а спір має очевидно штучний характер. Фактично сторони повідомили суду завідомо неправдиві відомості щодо обставин справи, спотворивши дійсні правовідносини, що склалися між ними. В ході судовго розгляду встановлено, що саме відповідач оформила право на спадкове майно після смерті батька, не відмовлялася від спадщини, а позивач не зверталася до нотаріуса з питань, які зазначає у позові.
Статтею 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали. Одним із заходів процесуального примусу є
штраф (ст. 144 ЦПК України), який суд може накласти за зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст. 148 ЦПК України).
Таким чином суд приходить до висновку, що допущені позивачем і відповідачем зловживання процесуальними правами спрямовані на введення суд в оману щодо дійсних обставин справи всупереч загальним засадам і завданням цивільного судочинства, мають на меті перешкоджання судочинству, тому до них належить застосувати захід процесуального примусу у виді штрафу.
Керуючись ст.ст. 144, 148, 198,260, 261 ЦПК України, суд,-
Застосувати до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 ) захід процесуального примусу у виді штрафу у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 ) в дохід держави штраф у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.
Боржник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 ).
Застосувати до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 ), РНОКПП НОМЕР_3 ) захід процесуального примусу у виді штрафу у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 ), РНОКПП НОМЕР_3 ) в дохід держави штраф у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.
Боржник: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 ), РНОКПП НОМЕР_3 ).
Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.
Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання - протягом трьох місяців з дня набрання ухвалою суду законної сили.
Особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу. Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання.
Суддя Павлюк О. О.