Справа № 712/5370/23
Провадження № 2/712/2043/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Романенко В.А.

за участю секретаря Мельник А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про зобов`язання вчинити дії, посилаючись на те, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 02.08.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В., вона, ОСОБА_1 , придбала у власність земельну ділянку площею 0,0378 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :04:027:0070, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Зазначена земельна ділянка утворилася внаслідок поділу спадщини згідно договору про поділ спадщини від 28.12.2018, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О., за яким ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (особа, яка продала земельну ділянку позивачці) домовилися про поділ спадщини після смерті ОСОБА_9 таким чином:

- ОСОБА_3 отримала у власність 33/50 частин житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 та 27/100 частин земельної ділянки площею 0,0517 га, розташованої за цією ж адресою, призначеної для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

- ОСОБА_8 отримала у власність 73/100 частки вказаної земельної ділянки.

Тобто, спадкоємці поділили між собою спадщину таким чином, що із частини житлового будинку та земельної ділянки ОСОБА_3 дісталася уся належна спадкодавцеві частка житлового будинку, проте менша частка земельної ділянки, а ОСОБА_8 дісталася більша частка земельної ділянки. Цій земельній ділянці в подальшому, було присвоєно кадастровий номер :04:027:0070, яку ОСОБА_8 і відчужила позивачці. Тобто, позивачка на сьогодні володіє земельною ділянкою, яка раніше входила до складу єдиної земельної ділянки (кадастровий номер :04:027:0018), призначеної для обслуговування 33/50 частин житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

На придбаній земельній ділянці вона вирішила розпочати будівництво житлового будинку і наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 26.09.2019 № 3047-а надано адресу АДРЕСА_2 об`єкту будівництва: житловому будинку, замовником визначено ОСОБА_1 .

Із 02.09.2019 вона має укладений із КП «Черкасиводоканал» договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, їй надходять рахунки на оплату цих послуг.

Вона звернулася до КП «Черкасиводоканал» за отриманням технічних умов на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення. 11.08.2021 за № 179 їй було надано технічні умови, відповідно до розділу І яких водопостачання передбачене за існуючою схемою, а розділ II передбачає підключення каналізації здійснити до самопливної вуличної каналізаційної мережі по АДРЕСА_1 .

Зваживши усі обставини, вона дійшла висновку про те, що таке підключення є для неї занадто витратним, і такі трудові та грошові витрати є зайвими з огляду на те, що під поверхнею належної їй на праві власності земельної ділянки пролягає система водовідведення, створена раніше власниками житлових будинків по АДРЕСА_1 (будинків АДРЕСА_1 і АДРЕСА_3 ), яка у свою чергу приєднана до централізованої системи водовідведення по АДРЕСА_1 . На її земельній ділянці знаходиться колодязь зливної каналізації, по суті вона має право на пряме підключення до нього, проте з технічної точки зору це для неї в край незручно, оскільки рівень земельної ділянки в місці, де зведено об`єкт будівництва (житловий будинок) є нижчим за рівень, де знаходиться колодязь, тому з технічної точки зору реалізувати такий проект приєднання будинку до системи водовідведення є неможливим. Тому вона звернулася до сусіда, власника будинку по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 із проханням підключитися до мережі каналізації (системи водовідведення) через колодязь, розташований у його дворі (на земельній ділянці, що перебуває в його користуванні як власника будинку). Водночас звернулася до КП «Черкасиводоканал» щодо зміни технічних умов на приєднання до централізованих систем водовідведення.

У КП «Черкасиводоканал» їй пояснили, нібито система водовідведення, що проходить її та сусідніми земельними ділянками, є «приватною каналізаційною мережею», а тому нібито їй необхідна згода усіх користувачів вказаного трубопроводу. Спочатку вона взялася за виконання цих вимог і отримала письмову згоду від ОСОБА_2 та ОСОБА_10 (власниця 17/50 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 ). Згоду відмовилася надавати ОСОБА_3 , власниця 33/50 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 .

У зв`язку із цим листами від 13.10.2021 та від 21.10.2021 КП Черкасиводоканал» відмовило у зміні технічних умов, оскільки відсутня письмова згода від усіх користувачів вказаного трубопроводу.

04.11.2022 вона звернулася до КП «Черкасиводоканал» із досудовою вимогою. У вказаному зверненні обґрунтувала, що вона також є співвласником так званої «приватної каналізаційної мережі» як власник земельної ділянки, під поверхнею якої вона проходить. Слід зазначити, що так звана «приватна каналізаційна мережа», як її називає відповідач (тобто, система водовідведення, змонтована та підключена до централізованої системи водовідведення власними зусиллями власників сусідніх будинків та земельних ділянок, в тому числі по АДРЕСА_1 ), проходила і тією земельною ділянкою, з якої при поділі утворилася земельна ділянка, власником якої є позивачка.

При цьому в досудовій вимозі вона обґрунтувала свої права та просила КП «Черкасиводоканал»:

Надати роз`яснення, яким саме чином документально оформлене право власності на приватну каналізаційну мережу по АДРЕСА_1 , а також кого КП «Черкасиводоканал» на сьогодні вважає власниками, у яких вона нібито повинна отримати згоду на підключення до мережі? А також надати обґрунтування, чому при підключенні до приватного колодязя ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ), який надав письмову згоду, вона зобов`язана отримувати згоду в інших осіб?

Надати роз`яснення, з яких причин КП «Черкасиводоканал» не вважає її співвласником приватної каналізаційної мережі, яка проходить її земельною ділянкою і на її земельній ділянці наявний колодязь? А також надати обґрунтування, чому вона не може підключитися до приватної каналізаційної мережі за наявності усіх підстав для визнання її співвласником такої мережі? Якщо для відповіді на це питання необхідно провести обстеження її земельної ділянки - просила зв`язатися з нею і узгодити час обстеження.

Якнайшвидше вжити заходів до забезпечення її послугами водовідведення, щодо яких у неї наявний із КП «Черкасиводоканал» договір і які нею оплачуються - у будь-який ефективний спосіб.

Листом від 29.11.2022 КП «Черкасиводоканал» надало фактично «відписку», не відповівши по суті на її доводи та вимоги, а лише пославшись на те, що відповідь нібито була надана в листі від 21.10.2021 року (хоча нею надавалася саме досудова вимога, із розгорнутою аргументацією та конкретними питаннями до підприємства, натомість адресат вирішив абсолютно безпідставно послатися на недопустимість повторних звернень від одного і того ж громадянина з одного і того ж питання).

Отже, так звана «приватна каналізаційна мережа», що проходить під поверхнею її земельної ділянки, належить їй на праві приватної власності в силу її права власності на земельну ділянку. І їй незрозуміло, чому вона не може підключитися до цієї мережі як її співвласник, адже попередній власник земельної ділянки (цілісної ділянки по АДРЕСА_1 , до її поділу між спадкоємцями) користувався цією мережею. Більше того попередня власниця земельної ділянки була серед громадян, коштом яких було облаштовано цю каналізаційну мережу; після її смерті земельна ділянка була поділена між спадкоємцями, і кожною із новоутворених земельних ділянок проходить ця мережа, а колодязь каналізації взагалі опинився на земельній ділянці, що відійшла ОСОБА_8 (у якої земельна ділянка придбана ОСОБА_1 ). Зміна власника земельної ділянки не може призводити до того, що новий власник вже не може користуватися наявною під поверхнею його земельної ділянки каналізаційною мережею - це є абсурдно і не передбачено жодним нормативним актом.

Відповідач у листі від 13.10.2021 посилався на п. 1, 3 розділу ІІІ Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 № 190.

Позицію відповідача вважає категорично протиправною. Як власник земельної ділянки вона також є співвласником приватної каналізаційної мережі, яка проходить у тому числі під поверхнею її земельної ділянки. Тому вона не зобов`язана отримувати нічиєї згоди. Єдина згода, якої вона потребувала, це згода її сусіда ОСОБА_2 , через двір якого вона і бажає приєднатися до мережі водовідведення. Проте сама мережа, безумовно, належить і їй на рівних з іншими її співвласниками.

Ефективним способом захисту її порушеного права вважає зобов`язання відповідача вчинити дії, а саме: змінити їй технічні умови № 179 від 11.08.2021 на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення у м. Черкаси шляхом приєднання до мережі водовідведення через колодязь, який належить ОСОБА_2 , власнику земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Просить зобов`язати комунальне підприємство «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради () змінити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), замовнику об`єкту будівництва по АДРЕСА_2 та власниці земельної ділянки з кадастровим номером :04:027:0070 по АДРЕСА_1 , технічні умови № 179 від 11.08.2021 на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення м. Черкаси - на приєднання до централізованої системи водовідведення через колодязь, який належить ОСОБА_2 , власникові 59/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , без надання письмової згоди інших осіб.

Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник КП «Черкасиводоканал» в судовому засіданні просили суд в позові ОСОБА_1 відмовити з підстав зазначених у відзиві на позов.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без його участі, раніше в судовому засіданні пояснив, що він підклячений до системи водовідведення на пряму та не робив каналізаційні колодязі.

ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.

ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися, надали заяву про слухання справи у їх відсутність, заперечують проти позовних вимог.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року передбачено, що рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі (частина перша статті 263 ЦПК).

Відповідно до положень ч. 1, п.п. 1, 3, 7, 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; припинення дії, яка порушує право; припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до договору поділу спадщини 28.12.2018, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О., за яким ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (особа, яка продала земельну ділянку позивачці) домовилися про поділ спадщини після смерті ОСОБА_9 таким чином:

- ОСОБА_3 отримала у власність 33/50 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та 27/100 частин земельної ділянки площею 0,0517 га, за кадастровим номером :04:027:0018, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , призначеної для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

- ОСОБА_8 отримала у власність 73/100 частки земельної ділянки площею 0,0517 га за кадастровим номером :04:027:0018, в подальшому, було присвоєно кадастровий номер :04:027:0070, призначеної для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 02.08.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В., ОСОБА_1 , придбала у власність земельну ділянку площею 0,0378 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :04:027:0070, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

В позовній заяві позивач зазначила, що на придбаній земельній ділянці вона вирішила розпочати будівництво житлового будинку і наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 26.09.2019 № 3047-а надано адресу АДРЕСА_2 об`єкту будівництва: житловому будинку, замовником визначено ОСОБА_1 .

З 02.09.2019 вона має укладений із КП «Черкасиводоканал» договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення.

ОСОБА_1 звернулася до КП «Черкасиводоканал» за отриманням технічних умов на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення.

11.08.2021 за № 179 ОСОБА_1 було надано технічні умови, відповідно до розділу І яких водопостачання передбачене за існуючою схемою, а розділ II передбачає підключення каналізації здійснити до самопливної вуличної каналізаційної мережі по АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 зваживши усі обставини, дійшла висновку про те, що таке підключення є для неї занадто витратним, і такі трудові та грошові витрати є зайвими з огляду на те, що під поверхнею належної їй на праві власності земельної ділянки пролягає система водовідведення, створена раніше власниками житлових будинків по АДРЕСА_1 (будинків АДРЕСА_1 і АДРЕСА_3 ), яка у свою чергу приєднана до централізованої системи водовідведення по АДРЕСА_1 . На її земельній ділянці знаходиться колодязь зливної каналізації, по суті вона має право на пряме підключення до нього, проте з технічної точки зору це для неї в край незручно, оскільки рівень земельної ділянки в місці, де зведено об`єкт будівництва (житловий будинок) є нижчим за рівень, де знаходиться колодязь, тому з технічної точки зору реалізувати такий проект приєднання будинку до системи водовідведення є неможливим. Тому вона звернулася до сусіда, власника будинку по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 із проханням підключитися до мережі каналізації (системи водовідведення) через колодязь, розташований у його дворі (на земельній ділянці, що перебуває в його користуванні як власника будинку). Водночас звернулася до КП «Черкасиводоканал» щодо зміни технічних умов на приєднання до централізованих систем водовідведення.

Листами від 13.10.2021 та від 21.10.2021 КП Черкасиводоканал» відмовило ОСОБА_1 у зміні технічних умов, оскільки відсутня письмова згода від усіх користувачів вказаного трубопроводу.

04.11.2022 ОСОБА_1 звернулася до КП «Черкасиводоканал» із досудовою вимогою.

29.11.2022 року за № 4790/26 КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради надано відповідь про те, що на вказане питання КП «»Черкасиводоканал» була надана відповідь № 4965/04 від 21.10.2021 року.

26.05.2023 року адвокат Гончар С.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся з запитом до КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради.

30 травня 2023 року за № 2857/04 КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради надано відповідь в якій зазначено, що підставою для видачі технічних умов для їхнього підприємства є письмовий дозвіл абонента(тів), які першочергово приймали участь будівництві відповідної мережі, на підставі отриманих у їхнього підприємства технічних умов та відповідним чином розробленої та узгодженої проектної документації.

Оскільки зазначеною вуличною каналізаційною мережею користуються абоненти житлових будинків АДРЕСА_1 особовий рахунок - 994 , № 62/2 особовий рахунок НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 особовий рахунок - НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 особовий рахунок - НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 особовий рахунок НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 особовий рахунок НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 особовий рахунок - НОМЕР_12 , для отримання ТУ на приєднання до даної мережі необхідний дозвіл перелічених абонентів. Прізвище ім`я та по батькові перелічених вище абонентів без їхнього дозволу їхнє підприємство надати не може. Каналізаційний колодязь, який розташований на земельній ділянці гр. ОСОБА_1 являвся інженерною мережею складовою житлового будинку АДРЕСА_1 . На сьогоднішній день дана мережа (з колодязем, включно) відключена абонентом і не працює.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власник не може використовувати свою власність на шкоду правам та свободам громадян.

Відповідно до частини 4 статті 23, частини 3 статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуги з централізованого водопостачання та водовідведення надаються згідно з умовами договору, що укладається з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, та вимогами правил надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування системи питного водопостачання, спрямовані на гарантоване забезпечення населення якісною та безпечною для здоров`я людини питною водою визначено у Законі України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення».

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» підприємства питного водопостачання та централізованого водовідведення мають право видавати дозволи і технічні умови на підключення споживачів до систем централізованого питного водопостачання та водовідведення.

Частиною 10 статті 29 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» визначено, що порядок розроблення та затвердження технічних умов у сфері питної води та питного водопостачання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства від 27.06.2008 № 190 затверджено Правила користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України (надалі Правила).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Правил виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем.

Позивачу 11.08.2021 року за № 179 були видані технічні умови на підключення до самоплинної вуличної каналізації. Позивач не здійснила підключення згідно отриманих технічних умов та вважає таке підключення затратним, натомість звернулася щодо зміни технічних умов на приєднання до централізованих систем водовідведення.

Згідно з п. 1 Розділу III Правил приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення здійснюється відповідно до технічних умов, виданих виконавцем послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення, та розробленого і затвердженого в установленому порядку проєкту на приєднання.

Пунктом 3 Розділу III Правил встановлено, що для одержання технічних умов споживач подає виконавцю послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення такі документи: - заяву; - опитувальний лист; - ситуаційний план з визначенням місця розташування земельної ділянки на відповідній території - в масштабі 1 : 500 із зазначенням підземних інженерних комунікацій (при необхідності); - копії документів, які підтверджують право власності або користування земельною ділянкою; - викопіювання з містобудівної документації зі схемою прив`язки до систем водопостачання та водовідведення, яка пропонується; - копію дозволу на спеціальне водокористування та копію спеціального дозволу на користування надрами (у разі наявності обов`язку щодо їх отримання); - розрахунок витрат водоспоживання і водовідведення об`єкта згідно з діючими нормами, завірений підписами керівника проєктної організації та замовника; у разі наміру замовника приєднатися до водопровідної мережі та/або мережі водовідведення, які не належать виконавцю послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, додатково надається погодження (згода) власника цих мереж.

Передумовою для приєднання об`єктів до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення, згідно з п. 4 Розділу III Правил, є визначена виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення технічна можливість доступу споживачів до відповідних послуг на основі оцінки впливу, визначеної Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта за умови дотримання належного рівня надання послуг з урахуванням наявності мереж, їх пропускної здатності, параметрів тиску, спроможності очисних споруд.

За відсутності технічних можливостей для надання послуг централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення виконавець послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення відмовляє у приєднанні.

За наявності технічної можливості для приєднання об`єкта споживача до систем централізованого питного водопостачання та/або централізованого водовідведення, виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення видає технічні умови згідно з поданою заявою протягом десяти робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви (п. 6 Розділу III Правил).

Відповідно до п. 10 Розділу III Правил технічні умови є підставою для розроблення проєктно-технічної документації на приєднання до систем централізованого питного водопостачання та/або централізованого водовідведення (далі - проєктно-технічна документація) згідно з державно-будівельними нормами та іншими нормативно-правовими актами і є обов`язковими для виконання.

Отже, як слідує зі змісту наведених норм, у разі, коли замовник має намір приєднатись до водопровідної мережі, яка не належить виконавцю послуги з централізованого водопостачання, обов`язково надається згода власника цих мереж.

Як вбачається з відповіді КП «Черкасиводоканал» ЧМР зазначеною вуличною каналізаційною мережею користуються абоненти житлових будинків АДРЕСА_1 особовий рахунок - 994 , № 62/2 особовий рахунок НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 особовий рахунок - НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 особовий рахунок - НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 особовий рахунок НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 особовий рахунок НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 особовий рахунок - НОМЕР_12 , та для отримання ТУ на приєднання до даної мережі необхідний дозвіл перелічених абонентів.

Каналізаційний колодязь, який розташований на земельній ділянці гр. ОСОБА_1 являвся інженерною мережею складовою житлового будинку АДРЕСА_1 . На сьогоднішній день дана мережа (з колодязем, включно) відключена абонентом і не працює.

В судовому засіданні встановлено, і такий висновок слідує також з пояснень представника КП «Черкасиводоканал», та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , що каналізаційна система по АДРЕСА_1 не обліковується на балансі КП «Черкасиводоканал» ЧМР, а будувалась власним коштом власників домогосподарств по АДРЕСА_1 і, відповідно, перебуває у їх власності. Дане також підтверджується робочим проектом від 24.04.1986 року.

Отже, звертаючись до КП «Черкасиводоканал» ЧМР із заявою про зміну технічних умов для підключення будинку до водопровідної мережі по АДРЕСА_1 , позивачка повинна була у відповідності до п. 3 Розділу III Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України погодити приєднання з усіма власниками водопровідної мережі.

Натомість, така згода усіх власників водопровідної мережі по вул. Гоголя позивачем в порушення норм чинного законодавства не отримана; умови отримання технічних умов, передбачені Правилами, позивачкою не дотримані.

Виходячи із засад ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до положень ч. 2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків, відшкодування моральної шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

За змістом вказаної норми особа, яка вважає, що її право порушене, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, який, як правило, визначається спеціальним законом (Цивільний Кодекс чи інший акт цивільного законодавства), що регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відсутність порушеного права, чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту, способам, визначеним законодавством є підставою для відмови у позові.

За вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України також визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, витрати зі сплату судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 82, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про зобов`язання вчинити дії, залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Головуючий Романенко В.А.