печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5880/23-ц
14 червня 2023 року Печерський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Бусик О.Л.
при секретарі судових засідань - Рябошапці М.О.
учасники справи:
позивач - ПАТ «ДТЕК Київські Електромережі»
відповідач - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Позивач, приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі»), звернулося з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту електричну енергію.
В обґрунтування позову позивач вказує, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , яку постачає позивач.
Свої зобов`язання позивач виконує належним чином, однак відповідач не в повному обсязі виконує зобов`язання по сплаті заборгованості, внаслідок чого за особовим рахунком споживача електроенергії № НОМЕР_1 станом на 01 січня 2023 року утворилась заборгованість, яка становить 4495,43 грн.
Ураховуючи те, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання відповідно до статті 625 ЦК України повинен сплатити борг з урахуванням індексу інфляції в розмірі 1753,22 грн. та 3 % річних - 404, 96 грн.
На підставі наведеного, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 6653,61 грн, а також 2684 грн судового збору.
Ухвалою судді від 22 лютого 2023 року у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.
Відзиву, заяв або клопотань від відповідача не надходило.
14 червня 2023 року представник позивача подав заяву про розгляд справи у відсутність представника, проти ухвалення заочного рішення позивач не заперечує.
Згідно ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки, відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились в судове засідання без повідомлення причин, відзив не подали. При цьому, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку.
Судом установлено, що ОСОБА_1 є споживачем послуг, що надає позивач за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з розрахунком, наданим позивачем заборгованість за спожиту електричну енергію за період з грудня 2019 року до січня 2023 року становить 4 495, 43 грн.
Відповідно до п. 4.19 Правил роздрібного ринку електричної енергії розрахунки споживача за електричну енергію здійснюються за розрахунковий період, який, як правило, становить календарний місяць відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції).
Згідно п. 4.12 вказаних Правил плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 р., що були чинні до 11.06.2018 (надалі ПКЕЕн), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018, чинних з 11.06.2018 (надалі - Правила) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 р.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до п.п. 19,21 ПКЕЕн розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.
Крім того, відповідно до п. 20 ПКЕЕн розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.
Згідно п. 48 ПКЕЕн користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Таким чином, наявність відносин між сторонами, а отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги електропостачання, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків.
Відповідно до зазначених правових норм споживачі зобов`язані оплатити надані послуги, якщо вони фактично користувалися ними.
Згідно із ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За змістом ч. 1 ст. 901, ч. 1 ст. 903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням.
Отже, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням.
З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав та обов`язків сторін, на боржників покладено певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому відповідає право вимоги кредитора (ч. 1 ст. 509 ЦК України) - вимагати сплати грошей за надані послуги.
Ураховуючи те, що відповідач не в повному обсязі оплачує за спожиту електричну енергію, за ним станом на 1 січня 2023 року обраховується заборгованість, що складає 4 495, 43 грн.
Що стосується вимог про стягнення трьох відсотків річних та індексу інфляції за порушенння виконання зобов`язань, слід зазначити наступне.
Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Крім того, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.
Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 р. № 206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану" установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги.
З поданих ПАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" матеріалів вбачається, що заборгованість, про стягнення якої просить позивач, розрахована з урахуванням 3% річних та інфляційних втрат за період після лютого 2022 року, що прямо порушує положення Постанови Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 р. № 206.
Враховуючи викладене, позовні вимоги в частині стягнення інфляційних втрат в розмірі 710,27 грн. та 3% річних 281,59 грн підлягають задоволенню за період з грудня 2021 року до січня 2022 року.
Розподіл судових витрат між сторонами, регулюється статтею 141 ЦПК України, зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку із частковим задоволенням позову про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію, що становить 82,4 % від заявлених вимог позивача, судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача пропорційно до задоволенних вимог, що становить 1870,48 грн.
На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 3, 10, 11,16, 509, 526, 610, 612, 625, 629, 901, 903 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 280, 354, 355 ЦПК, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість за спожиту електричну енергію в сумі 4 495 (чотири тисячі чотириста дев`яносто п`ять) гривень 43 копійки, 710 (сімсот десять) гривень 27 копійок як три проценти річних, 281 (двісті вісімдесят одна) гривня 59 копійок інфляційних втрат, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1870,48 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.
Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ).
Повний текст судового рішення складено 19 червня 2023 року.
Суддя О.Л. Бусик