Провадження № 2/643/5179/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.12.2023

Суддя Московського районного суду м. Харкова Олійник О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ Аналітик Фінанс, державного реєстратора Понорицької селищної ради Чернігівської області Шкляр Вікторія Григорівна про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить суд:

1.Визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер: 69827946 від 19.10.2023 17:59:47) державного реєстратора Понорницької селищної ради Чернігівської області Шкляр Вікторії Григорівни, за яким за Товариством з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» () зареєстровано право власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 66,9 кв.м.. житловою площею 42,3 кв.м.;

2.Скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно (номер запису: 52193707, дата державної реєстрації 16.10.2023 17:38:47) на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 66,9 кв.м.. житловою площею 42,3 кв.м за Товариством з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс».

3.Поновити відомості у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 66,9 кв.м.. житловою площею 42,3 кв.м., що передували скасованому запису.

Ознайомившись з позовною заявою, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивач сплатив судовий збір у сумі 1073,60 грн., тобто за одному немайнову вимогу, натомість у позовоній заяви позивачем заявлено всього три позовних вимог.

Судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Так, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Так, відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684,00 грн. Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073,60 грн.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем заявлено три немайнових вимоги, а відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3220,80 грн., з яких 1073,60 грн. вже сплачено, отже необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2 147,20 грн. та надати суду докази про його сплату.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України - Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечує можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, які зазначені у ст. 177 та ст. 175 ЦПК України та вважає за необхідне залишити її без руху, надавши позивачу десятиденний строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 19, 20, 177, 185, 186, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ Аналітик Фінанс, державного реєстратора Понорицької селищної ради Чернігівської області Шкляр Вікторія Григорівна про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - О.О. Олійник