Справа № 309/1398/23
Провадження № 2/309/289/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2023 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Кемінь В.Д.
з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, -
Представник позивача ОСОБА_4 до суду подала заяву в якій просила справу розглядати без його участі та без участі позивач, підтримує повністю позовні вимоги та просить суд задовольнити позов на підставі встановлених у судовому засіданні доказів. У разі неявки в судове засідання відповідача не заперечував проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився в черговий раз, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом надіслання судової повістки на поштову адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, що відповідає п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України, а також розміщенням публікації на офіційному сайті судової влади України. Однак, відповідач про причини неявки в судове засідання не повідомляв, відзив на позовну заяву до суду не надходив.
Враховуючи, що судом вжито належних заходів для повідомлення відповідача про відкриття провадження у цій справі, а також, беручи до уваги строки розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість ухвалення заочного рішення у цій справі.
Відповідно до ст.280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.
З`ясувавши обставини справи та дослідивши додані до позовної заяви письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Вимогами ст. ст.13,81 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Як вбачається із свідоцтва про право власності №-1462/128 виданого 23.07.2002 року, позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 .
Судом встановлено, що вирішити спір у добровільному порядку не вдалося, а тому позивач був вимушений звернутися до суду.
За змістом ч. 1ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно зст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (зі змінами) роз`яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою яка її завдала, за наявності її вини.
Як стверджує позивач у своїх позовних вимогах, внаслідок вчинення злочину відповідачем йому заподіяно моральну шкоду, розмір якої він визначив виходячи перенесених моральних переживань, спричинених пошкодженням належної йому квартири, що також негативного впливає на його психологічний стан.
Виходячи з обставини справи, та беручи до уваги докази встановлені в судовому засіданні, суд вважає обґрунтованими позовні вимоги позивача про відшкодування йому моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, а тому суд дійшов до висновку про обґрунтованість та законність вимог позивача про відшкодування йому моральної шкоди.
Крім цього, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивачки понесені судові витрати в розмірі 704,80 грн.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.12,13,76-78,142,206,247,258-268 ЦПК України, ст.ст.22,23, 1167,1187,1188 ЦК України, суд, -
Стягнути з ОСОБА_2 , мешканцям АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_5 моральну шкоду, завдану внаслідок підтоплення квартири в розмірі 10 000 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.