Справа № 710/1568/23
Провадження № 2/710/531/23
УХВАЛА

15.12.2023 м. Шпола

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Сивокінь С.С., розглянувши клопотання представника відповідача, адвоката Гармаш Нелі Миколаївни про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання матері

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шполянського районного суду Черкаської області перебуває згадана цивільна справа.

Судове засідання призначено на 18.12.2023 о 13 годині 00 хвилин.

Від представника відповідача адвоката Гармаш Нелі Миколаївни на електронну адресу Шполянського районного суду Черкаської області 13.12.2023 о 21:43 (поза робочий час суду), надійшло клопотання в якому міститься прохання дозволити представнику відповідача брати участь в судових засіданнях забезпечити розгляд цивільної справи у режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

Клопотання мотивоване віддаленістю місця знаходження представника відповідача, а також введеним воєнним станом в Україні.

Згідно ч.7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до ч.3 ст.212 ЦПК України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч.4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, судом встановлено, що клопотання було подано без додержання ч.2 ст. 212 ЦПК України, зокрема не додано доказів направлення цього клопотання іншім учасникам справи.

Відповідно до ч.5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.6 ст. 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п. 24-27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням. Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Тобто, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з використанням підсистеми "Електронний суд".

Натомість представник відповідача надіслав заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції на електронну адресу Шполянського районного суду Черкаської області без використання підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Представник відповідача є адвокатом, про що зазначено у самому клопотанні про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Нормами ст.131-2 Конституції України встановлено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Положеннями частини четвертої наведеної статті встановлено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Наведені норми кореспондуються із нормами ч.ч. 1,2 ст. 60 ЦПК України, відповідно якої представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до ч.2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції представник відповідача зазначила зокрема і те, що документи на підтвердження повноважень долучено до матеріалів справи.

30.11.2023 року з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, підсистеми «Електронний суд», надійшла заява про вступ у справу як представника відповідача. До згаданої заяви додано копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 29.11.2023 року. У ордері зокрема зазначено, що адвокат Гармаш Неля Миколаївна на підставі договору про надання правової допомоги №19 від 28.11.2023 року представляє інтереси ОСОБА_2 у Шполянському районному суді Черкаської області. Проте у графі «Адвокат» (підпис адвоката Гармаш Н.М.) відсутній.

Відповідно до підпункту 12.10. п.12 Положення « Про ордер на надання правничої (правової) допомоги» (нова редакція), затверджено рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, ордер містить наступні реквізити: підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

Відповідно до підпункту 12.12. п.12 цього Положення, підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Під час дії воєнного стану на території України реквізити, передбачені цим підпунктом, можуть оформлятись у відповідності до п. 10 цього Положення;

Ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.

Відповідно до п.10 згаданого Положення, під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро / адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності.

У копії ордеру, який надано для підтвердження повноважень адвокатом Гармаш Нелею Миколаївною зазначено, що цей ордер виданий адвокатом, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально.

В Ухвалі Верховного Суду від 22.05.2023 року у справі № 713/2857/21 зазначено, що обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд». Електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Надана копія ордера на надання правничої (правничої правової) допомоги є паперовою сканованою копією, та не є ордером, який сформовано адвокатом у підсистемі «Електронний суд» на основі паперового ордеру.

З огляду на те, що в ордері відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, суд уважає, що адвокатом не було дотримано форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, зокрема його підписання, як того вимагають норми Закону № 5076-VI та Положення. Отже, наданий представником відповідача документ не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів ОСОБА_2 в суді.

Правова позиція, щодо того, що обов`язковим реквізитом ордеру є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат») висловлена в ухвалах Верховного Суду від 26 січня 2023 року у справі №450/605/22, від 07 лютого 2023 року у справі №466/77/22, якими закрито касаційне провадження, а також в постановах Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі №450/569/22 та від 07 лютого 2023 року у справі №466/487/22.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч.4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки заява про вступ у справу представника від 30.11.2023 року і клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції від 14.12.2023 року були подані адвокатом Гармаш Н.М., яка не надала належних документів на підтвердження своїх повноважень, відповідно їх потрібно повернути заявнику без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. ст. 12, 43, 58, 60, 62, 183, 212, 258, 260, 261,353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про вступ у справу як представника, яка подана 30.11.2023 року, повернути заявнику без розгляду.

Клопотання ОСОБА_3 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції від 13.12.2023 року, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя С.С. Сивокінь