Справа № 175/2336/23
Провадження № 2/175/605/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2023 року смт Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Дараган Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростіслава Олександровича, служби у справах дітей Дніпровської районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , звернулася до суду з позовом до АТ «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Р.О., служби у справах дітей Дніпровської районної державної адміністрації, ТОВ «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста».

При цьому було встановлено, що позов було подано з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Так, в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутні зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини.

Зокрема, позивачка, посилаючись на те, що нерухоме майно перебуває у чужому незаконному володінні, не зазначає про жодні докази на підтвердження цих обставин, при цьому позивачкою не враховуються ті обставини, що власник має право витребувати майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (ст. 387 ЦК України), незалежно від того, чи заволоділа ця особа незаконно спірним майном сама, чи придбала його у особи, яка не мала права відчужувати це майно. Тобто, предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна відсутні договірні відносини і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України. Також позивачкою не зазначено правові підстави позову, не зрозуміло у якого саме набувача має бути витребувано нерухоме майно.

Також, позивачка, зазначаючи про порушення прав її неповнолітніх дітей, не зазначає про жодні відомості на підтвердження цих обставин, оскільки жодних відомостей щодо набуття неповнолітніми права власності на спірне нерухоме майно не зазначено.

Крім того, в порушення ч. 5 ст. 175 ЦПК України хоча позов і пред`явлено ОСОБА_1 , яка зазначає, що порушено права її неповнолітніх дітей і тому вона звернулась до суду з позовом в інтересах неповнолітніх дітей, позивачами за цим позовом мають бути саме неповнолітні діти, а не їхня мати. При цьому суд враховує вік неповнолітніх ОСОБА_2 і ОСОБА_3 15 та 16 років відповідно, тобто вони мають неповну цивільну дієздатність і у відповідності до ч. 2 ст. 59 ЦПК України їхні права, свободи та інтереси можуть захищати у суді їхні батьки, а суд може залучити до участі в таких справах неповнолітніх осіб.

Крім того, позовні вимоги мають бути сформульовані таким чином, щоб ефективно захистити порушені права. Разом із цим, позовні вимоги заявлені про витребування спірного нерухомого майна саме на користь ОСОБА_1 , а не на користь неповнолітніх дітей, тому в цій частині позовна заява підлягає уточненню.

Крім того, не зрозуміло, з чого саме виходила позивачка, залучаючи до участі у справі в якості третьої особи службу у справах дітей Дніпровської районної державної адміністрації. При цьому під час визначення третьої особи позивачкою не враховуються положення Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», відповідно до яких органами опіки та піклування є державні адміністрації районів, районів міст Києва, Севастополя, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Також, відповідно до положень Закону України «Про місцеве самоврядування», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження щодо вирішення у встановленому законодавством порядку питань опіки і піклування. Однак, позивачкою зазначені положення чинного законодавства не враховані, до участі у справі залучено службу у справах дітей, яка не має повноважень органу опіки та піклування.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказаний позов без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростіслава Олександровича, служби у справах дітей Дніпровської районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвестохіллс Веста», залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення зазначених в даній ухвалі недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання копії вказаної ухвали, шляхом подання уточненої позовної заяви та відповідних доказів.

Роз`яснити позивачці, що у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вона виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: