Справа № 308/7278/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви що подано представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Дудурич Ігорем Володимировичем до ОСОБА_2 про визнання особи такою що втратила право користування житлом у зв`язку із продажем квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Дудурич Ігор Володимирович, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання особи такою що втратила право користування житлом у зв`язку із продажем квартири.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.05.2023, вказана позовна заява залишене без руху, із зазначенням недоліків які слід усунути.

25.05.2023 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Вказана позовна заява подана з додержанням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України та підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області. Підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, визначених ст.ст.185,186 ЦПК України, не встановлено, а тому позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Позивач ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

Відповідач ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Приймаючи до уваги значення справи для сторін, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін справи, вважаю, що даний спір можна віднести до справ незначної складності та не належить до винятків із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

За таких обставин, справу слід розглянути в порядку спрощеного позовного провадження .

Відповідно до положень ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За вимогами ч.3 ст.53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як унормовано ч.4ст.263 ЦПК України,при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 756/15401/16-ц сформульовано правовий висновок про те, що участь третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги у цивільній справі, зумовлена тим, що судовий спір між сторонами опосередковано стосується прав та інтересів інших осіб, тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їх прав та інтересів, що пов`язані із спірним правовідношенням. Окрім того, їх участь у справі дозволяє суду повно та всебічно дослідити обставини справи, з`ясувати дійсні взаємовідносини учасників спору.

За приписами ст.8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, зокрема, такі заходи правового режиму воєнного стану:

встановлювати упорядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, заборону або обмеження на вибір місця перебування чи місця проживання осіб на території, на якій діє воєнний стан;

забороняти громадянам, які перебувають на військовому або спеціальному обліку у Міністерстві оборони України, Службі безпеки України чи Службі зовнішньої розвідки України, змінювати місце проживання (місце перебування) без дозволу військового комісара або керівника відповідного органу Служби безпеки України чи Служби зовнішньої розвідки України; обмежувати проходження альтернативної (невійськової) служби.

У відповідності до ст.ст. 37,38 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» у воєнний час забороняється виїзд призовників, військовозобов`язаних та резервістів з місця проживання без дозволу керівника відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України,Служби зовнішньої розвідки України - без дозволу відповідного керівника). Органи реєстрації місця проживання чи перебування осіб (крім випадків, передбачених Кабінетом Міністрів України) зобов`язані здійснювати реєстрацію за місцем проживання або перебування чи зняття з реєстрації призовників, військовозобов`язаних та резервістів лише в разі наявності в їхніх військово-облікових документах позначок відповідних районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України, відповідного підрозділу Служби зовнішньої розвідки України відповідно про зняття з військового обліку або про перебування на військовому обліку за місцем проживання, а у разі декларування місця проживання призовників, військовозобов`язаних та резервістів за декларацією про місце проживання, поданою в електронній формі засобами Єдиного державного веб-порталу електронних послуг, органи реєстрації місця проживання чи перебування осіб здійснюють декларування місця проживання зазначених осіб відповідно доЗакону України"Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні".

Правилами військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (додаток 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року за № 1487) передбачено, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні: 1) перебувати на військовому обліку: за задекларованим (зареєстрованим) місцем проживання - у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані СБУ - у Центральному управлінні або регіональних органах СБУ (далі - органи СБУ), військовозобов`язані Служби зовнішньої розвідки - у відповідному підрозділі Служби зовнішньої розвідки). Крім того, призовники, військовозобов`язані та резервісти, які проживають в селах та селищах, а також у містах, де відсутні відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, повинні перебувати на персонально-первинному військовому обліку у відповідних виконавчих органах сільських, селищних, міських рад; 3) не змінювати місце проживання з моменту оголошення мобілізації та у воєнний час без дозволу керівника відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів СБУ, Служби зовнішньої розвідки - без дозволу відповідного керівника).

Положенням про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року за № 154, визначено,що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління,що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Завданнями територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених обов`язків є виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації, керівництво військовим обліком призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, контроль за його станом, зокрема в місцевих органах виконавчої влади, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (крім СБУ та Служби зовнішньої розвідки), забезпечення в межах своїх повноважень адміністрування (територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя) та ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), проведення заходів приписки громадян до призовних дільниць, призову громадян на військову службу, проведення відбору кандидатів для прийняття на військову службу за контрактом, участь у відборі громадян для проходження служби у військовому резерві Збройних Сил, підготовка та проведення в особливий період мобілізації людських і транспортних ресурсів, забезпечення організації соціального і правового захисту військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори до Збройних Сил, ветеранів війни та військової служби, пенсіонерів з числа військовослужбовців Збройних Сил та членів їх сімей, участь у військово-патріотичному вихованні громадян, здійснення інших заходів з питань оборони відповідно до законодавства.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24 лютого 2022 року за № 69/2022 оголошено про проведення загальної мобілізації протягом 90 днів з дня набрання чинності цим Указом.

При цьому, неодноразово воєнний стан на території України та проведення загальної мобілізації продовжувалися у встановленому законом порядку і є чинними на час постановлення ухвали.

Рішення суду у справи про визнання відповідача ОСОБА_2 таким що втратив право користування житлом у зв`язку із продажем квартири, є підставою для його зняття з реєстрації місця проживання, як це передбачено Законом України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні». Наведене може вплинути на питання військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Беручи до уваги характер спору та встановлені обставини у своїй сукупності, суд вважає за доцільне залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Окрім того, оскільки предметом позовної заяви є визнання ОСОБА_2 про визнання особи такою що втратила право користування житлом у зв`язку із продажем квартири, та те що у разі ухвалення рішення на користь позивача призведе до зняття його з реєстраційного обліку квартири, то рішення суду по даній справі може вплинути на права та обов`язки Центру надання адміністративних послуг Ужгородської міської ради. (м. Ужгород, пл. Поштова,3.

Наведене свідчить про те, що є доцільним залучити також, до участі у розгляді вказаної цивільної справи, у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Центр надання адміністративних послуг Ужгородської міської ради по цивільній справі за позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19, 53, 175, 177, 187, 274, 277ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 , адвокатом Дудурич Ігорем Володимировичем до ОСОБА_2 про визнання особи такою що втратила право користування житлом у зв`язку із продажем квартири.

Залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, на предмет спору, Ужгородський РТЦК та СП (м. Ужгород, вул. Бородіна, 22; ).

Залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, на предмет спору, Центр надання адміністративних послуг Ужгородської міської ради (м. Ужгород, пл. Поштова, 3).

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Перше судове засідання призначити на 14 год. 00 хв., 03.07.2023.

Надати відповідачу строк для подання відзиву на позов в порядку ст.178 ЦПК України 15 днів з дня вручення зазначеної ухвали та надіслати копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Встановити позивачу строк п`ять днів із дня отримання відзиву, протягом якого позивач має право подати відповідь на відзив, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою ст.178 ЦПК України. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів повинна бути надіслана (надана) відповідачеві одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Встановити відповідачу строк п`ять днів із дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, до якого застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою ст.178 ЦПК України. Копія заперечення на відповідь на відзив та доданих до неї документів повинна бути надіслана (надана) позивачеві одночасно з надісланням (наданням) заперечення на відповідь на відзив до суду.

Встановити строк надання пояснень третіми особами, а саме: 5 днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії цієї ухвали направити третім особам: копію позовної заяви з додатками до неї, а докази такого направлення надіслати суду.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Веб - адреса сторінки на офіційному веб- порталі судової влади України в мережі Інтернет , за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи ,що розглядається - http//ug.zk.court.gov.ua

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош