УХВАЛА

12 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 301/1163/20

провадження № 61-16673ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписна представником - адвокатом Дубровською Оленою Миколаївною, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2023 року ОСОБА_1 , в особі свого представника - адвоката Дубровської О. М., звернувся з касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року.

Водночас, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником не дотримано вимог статті 392 ЦПК України.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Також, відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.

Вказана касаційна скарга подана адвокатом Дубровською О. М., наявність електронного кабінету якої у скарзі не зазначено. Разом з цим, починаючи з 18 жовтня 2023 року наявність, зокрема, у адвоката електронного кабінету, за загальним правилом, є обов`язковою.

Отже, з метою усунення недоліків касаційної скарги представнику, який діє в інтересах заявника необхідно надати уточнену касаційну скаргу, в якій зазначити відомості про наявність у нього електронного кабінету або існування обставин, зазначених в абзаці 3 частини шостої статті 14 ЦПК України. У разі подання уточненої касаційної скарги шляхом формування документа у системі «Електронний суд» заявникові необхідно надати докази надсилання уточненої касаційної скарги на адресу інших учасників справи.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини 4 статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті за подання позовної заяви, скарги.

З позовом до суду ОСОБА_1 звернувся у 2020 році та заявив позовну вимогу майнового характеру про визнання права власності на житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у спорах про у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на час звернення з позовом, за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1% від ціни позову, але не більше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за вимогу немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 102,00 грн.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 2 186,66 грн.

Системний аналіз частини першої статті 176 ЦПК України визначає обов`язок позивача самостійно визначити ціну позову та обґрунтувати її розмір, при цьому суд, вивчивши подані документи оцінює правильність зазначення ціни позову. Зазначений порядок зумовлений необхідністю перевірки справляння судового збору за подання позову (заяви, скарги).

За правилом частини другої наведеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Велика Палата у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) дійшла висновку про те, що судовий збір про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Виходячи з того, що зі змісту касаційної скарги та доданих матеріалів неможливо встановити ціну позову (зокрема, дійсну вартість будинку АДРЕСА_1 на момент звернення з позовом), заявник за касаційною скаргою повинен самостійно визначити й відповідно обґрунтувати розмір сплаченого судового збору та, у разі необхідності, доплатити судовий збір за подання касаційної скарги на судові рішення.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до суду слід надати платіжний документ на підтвердження перерахування коштів за вищевказаними реквізитами у передбаченому законом розмірі або документи на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписна представником - адвокатом Дубровською Оленою Миколаївною, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков