Справа № 524/1583/23
Провадження №2/524/1209/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2023 року Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі: головуючого - судді Нестеренка С.Г., за участю секретаря судового засідання Бельченко Н.Л., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначив, що він є рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого Управлінням ЖКГ Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради від 03.10.2011 року, на підставі розпорядження №259/4 від 27.09.2011 року, зареєстрованого 20.10.2011 року в КП «Кременчуцьке МБТІ» в книзі: М-2 за номером: 337, реєстраційний номер в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 34936219, квартира АДРЕСА_1 належила ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його брат ОСОБА_2 , після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що спадкоємцями були він та брат ОСОБА_3 .

10.04.2018 року приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Прокоп О.Е. видано позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , який постійно проживав та був зареєстрований в м. Феодосія, тимчасово окупованій території АРК Крим, свідоцтво про право на спадщину на іншу частку квартири АДРЕСА_1 не отримав.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 помер в м.Феодосія в АРК Крим, про що окупаційною владою Феодоським міським відділом запису актів цивільного стану видано свідоцтво про смерть від 02 серпня 2018 року, актовий запис №1018.

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 31 жовтня 2019 року встановлено факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі вказано рішення 05 грудня 2019 року Хорольським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області видано свідоцтво про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_1 , актовий запис №2.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на частку квартири АДРЕСА_1 , яку він прийняв в якості спадщини, але не оформив спадкових прав за життя.

10.03.2023 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Марченко Н.А. заведено спадкову справу після померлого ОСОБА_3 та видано постанову від 10.03.2023 року, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого брата ОСОБА_3 , оскільки пропущений 6-місячний строк для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що ним вказаний строк пропущено з поважних причин, оскільки отримав свідоцтво про смерть брата ОСОБА_3 лише 05.12.2019 року, майже через півтора року після його смерті.

У зв`язку з викладеним, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою суду від 06 квітня 2023 року у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 41).

01 травня 2023 року ухвалою суду закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи ( а.с.51).

Ухвалою суду від 24 травня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Марченко Наталії Анатоліївни копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий проживав за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, зазначених у позові, просили розглянути справу за їх відсутності, про що надали письмову заяву.

Представник відповідача Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області у судове засідання не прибув. До суду надійшла заява про розгляд справу у відсутності представника відповідача. Відзив на позовну заяву до суду не подали.

Третя особа приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. у судове засідання не прибула, просила розглянути справу за її відсутності.

Суд, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом достовірно встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, яке видане 03 жовтня 2011 року Управлінням житлово-комунального господарства Кременчуцької міської ради (а.с. 17).

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 помер, що постає зі свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_2 , виданого 24.10.2011 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області (а.с. 16).

ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , виданого 16 березня 1950 року серії НОМЕР_3 , актовий запис за № 8; копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 , виданого 18 червня 1943 року, серії НОМЕР_4 , копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , серії НОМЕР_5 ; де батьками зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 13-15).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , після його смерті відкрилась спадщина, яка складалась з квартири АДРЕСА_1 .

10.04.2018 року приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Прокоп О.Е. видано позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_3 в м.Феодосія в АРК Крим. 02 серпня 2018 року окупаційною владою Феодоським міським відділом запису актів цивільного стану видано свідоцтво про смерть, актовий запис №1018.

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 31 жовтня 2019 року встановлено факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на тимчасово окупованій території України.

05 грудня 2019 року Хорольським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області видано свідоцтво про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_1 , актовий запис №2.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на частку квартири АДРЕСА_1 , яку він прийняв в якості спадщини, але не оформив своїх спадкових прав за життя.

10 березня 2023 року ОСОБА_1 подав до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Постановою цього приватного нотаріуса від 10 березня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк (а.с.34).

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною другою статті 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За правилами статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Суд бере до уваги посилання позивача як на підставу поважності пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки позивач ОСОБА_1 отримав свідоцтво про смерть брата ОСОБА_3 лише 05.12.2019 року, майже через півтора року після його смерті.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73).

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

З огляду на вищезазначене, враховуючи поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог.

Сторони у справі не заявляли про відшкодування понесених ними судових витрат.

Керуючись ст. 15, 16, 1216, 1220, 1270, 1272 ЦК України, ст. 4, 5, 10-13, 18, 76-81, 83, 133, 141, 258, 259, 263-265, 273, 280-284, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк тривалістю в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області, адреса: Полтавська обл., м. Кременчук, пл. Перемоги, буд. № 2, .

Третя особа: приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Марченко Наталія Анатоліївна, адреса: 39600, Полтавська область, місто Кременчук, вул. Шевченка, буд. № 26.

Повний текст заочного рішення виготовлено та підписано 14 червня 2023 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданої упродовж тридцяти днів з дня його виготовлення та підписання (проголошення).

Заочне рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня розгляду заяви про перегляд заочного рішення у разі його нескасування. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: