Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
12.06.2023 справа № 394/482/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без розгляду

Новоархангельський районний Кіровоградської області суд в складі:

головуючого судді Краснопольської Л.П.

при секретарі судового засідання Гук Н.А.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Хасіна І.Б.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в залі суду в смт Новоархангельськ цивільну справу за позовом першого заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної військової адміністрації до Підвисоцької сільської ради, ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, Приватного підприємства «Бенчиків Млин» про повернення земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

Перший заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури звернувся до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з вказаним позовом про повернення земельної ділянки.

Прокурор в судовому засіданні висловив думку щодо можливості призначення справи до судового розгляду.

Представник Кіровоградської обласної військової адміністрації, в інтересах якої подано позовну заяву, подав до суду клопотання, в якому просив здійснювати розгляд справи за відсутності їх представника на підставі наявних матеріалів, будь-яких заяв чи клопотань ними не подано.

Представник відповідача - Підвисоцької сільської ради в підготовче судове засідання не з`явився, просив провести засідання без їх участі, при цьому, надіслав суду заяву, в якій зазначено про перевищення прокурором своїх повноважень при поданні даного позову і залишення його без розгляду, вказавши, що Кіровоградська обласна військова адміністрація самостійно позов не подавала, тому і не вважає що її права було порушено.

Представник відповідача - ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, в підготовче судове засідання не з`явився, причини неявки невідомі, при цьому подали до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просили відмовити в позовних вимогах за безпідставністю.

Відповідач ОСОБА_2 була повідомлена в порядку ст. 128 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-сайті «Судова влада України».

Представник відповідача - Приватного підприємства «Бенчиків Млин», просив провести сьогоднішнє підготовче засідання без участі їх представника, та відкласти підготовче сазідання для вирішення процесуального питання щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави, з урахуванням доводів наведених у п. 1.4. відзиву на позовну заяву, а саме клопотання про залишення позову без розгляду, яке підтримав у судовому засіданні, посилаючись на те, що прокурор, звернувшись з даним позовом в інтересах Кіровоградської обласної військової адміністрації, не мав повноважень для цього, прокурор не є самостійним позивачем, а міг представляти інтереси лише за умови ухилення останньої від захисту своїх прав. Вазав, що прокурором обрано не той орган, інтереси якого треба захищати, в даному випадку інтереси держави не порушено, тобто прокурор не мав права подавати позов, не дотримавши відповідної процедури. Окрім того, зазначив, що на момент передачі земельних ділянок Кіровоградська обласна військова адміністрація ніякого відношення до цієї землі не мала, повноважень щодо розпорядження вказаними землями, тому і подавати позов в її інтересах не було підстав. Відповідно до правового висновку, що міститься у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 та від 27.05.2020 року у справі № 819/478/17, з метою забезпечення єдності судової практики у справах за позовами прокурорів ВП ВС дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати, що є підставою для залишення позову без розгляду, оскільки відсутні підстави для представництва прокурором інтересів держави.

Щодо такого заявленого клопотання прокурор зазначив, що згідно ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право на подання позовів мають керівники, перші заступники та заступники, тому і перевищень повноважень прокурора в даному випадку не було. Підставою для звернення до суду стало те, що в січні 2022 року прокуратура звернулася до Обласної Державної адміністрації з питань неправомірності використання земель природщно-заповідного фонду та повернення у державну власність спірних земельних ділянок. Оскільки вбачається порушення державних інтересів, а Кіровоградська обласна державна адміністрація самостійно до суду не звернулася, це стало підставою для звернення в порядку представництва. Після внесення змін до Земельного Кодексу України в травні 2021 року, Кіровоградська обласна державна адміністрація є розпорядником даних земель, а не Кабінет Міністрів України, тому і позов подано саме в інтересах Кіровоградської обласної військової адміністрації. Щодо ціни позову та сплати судового збору зазначив, що позовна вимога є нематеріальною вимогою, в даному випадку захищаються інтереси власника землі, земельна ділянка у державній власності не перебувала, згідно позиції ВС від 21.12.2020 року у справі №25/98/20 судовий збір не сплачується як за майнову вимогу.

Заслухавши представників позивача та відповідача, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд суд дійшов до з наступних висновків.

За змістом статей 13,19 Конституції України від імені народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положеньст. 20 ЗК України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної ради Автономної Республіки Крим, Ради Міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Статтею 84 Кодексу визначено, що у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності.

Відповідно до положень статей 141,149 ЗК України земельні ділянки, які перебувають у користуванні осіб, передаються у власність чи користування іншим особам лише після їх вилучення у встановленому законом порядку у попереднього користувача.

Прокурор у позовній заяві посилається на те, що з точки зору ст.131-1 Конституції України прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Положення п.3 ст.1 ст.131-1 Конституції України відсилає в цьому питанні до Закону України «Про прокуратуру», якою визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді.

При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 4 ст. 56 ЦПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Поняття «інтересів держави» визначено в Рішенні Конституційного Суду від 08 квітня 1990 року №3, згідно з яким наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, а «здійснення захисту належним чином» виявляється в активній поведінці, спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Розумність строку звернення визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як значущість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурор, звертаючись до суду, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому Законом, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Окрім того, згідно ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

В постанові в справі №925/683/18 від 13 квітня 2021 року зазначено, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого Законом, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, і це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обовязково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Слід також звернути увагу на постанову ВП Верховного суду від 18.01.2023 у справі №488/2807/17, зі змісту якої вбачається, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України (ч.2 ст. 19 Конституції України).

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає у тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.ЄСПЛ звертав увагу на те, що підтримка, яка надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення від 15 січня 2009 року, справа «Менчинська проти росії»)

За змістом ч.2 ст. 2 ЦК України держава Україна є учасником цивільних відносин. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками (ч.1 ст. 167 ЦК України). Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом (ст. 170 ЦК України). Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у тих відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови ВП ВС від 6 липня 2021 року, справа № 911/2169/20, від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц ).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що і в судовому процесі (в тому числі у цивільному) держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган. Незалежно від того, хто саме звернувся до суду, - орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах, чи прокурор - у судовому процесі (в тому числі у цивільному) держава бере участь у справі як позивач, а відповідний орган (незалежно від наявності в нього статусу юридичної особи) або прокурор здійснюють процесуальні дії на захист інтересів держави як суб`єкта процесуальних правовідносин. Таким чином, фактичним позивачем за позовом, поданим в інтересах держави, є держава, а не відповідний орган (незалежно від наявності в нього статусу юридичної особи) або прокурор. На відміну від останнього та органів, через які діє держава, юридичні особи, які не є такими органами, діють як самостійні суб`єкти права - учасники правовідносин.

З наведеного можна дійти висновку про те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Останній не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може та бажає захищати інтереси держави (постанова ВП ВС від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18).

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Місцеві державні адміністрації в межах, визначених Конституцієюі законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за використанням та охороною земель, лісів, надр, води, атмосферного повітря, рослинного і тваринного світу та інших природних ресурсів (п.3 ч.1 ст. 16 Закону України «Про місцеві державні адміністрації»). Для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури не обґрунтував та не довів бездіяльності Кіровоградської обласної військової адміністраціі та взагалі про порушення її прав та інтересів. Вказані обставини підтверджують відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у рамках даної цивільної справи. Кіровоградська обласна військова адміністрація має можливість самостійно звернутися до суду за захистом своїх прав, але такого бажання не виявила, що може свідчити про те, що не вважає свої права порушеними.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся. При цьому, судом встановлено, що у Кіровоградської обласної військової адміністрації була можливість та відповідні повноваження звернутися до суду для захисту інтересів, перешкод для звернення відповідним органом не встановлено.

До того ж прокурором не надано жодного доказу про реагування на процесуальну бездіяльність цього органу щодо спірних правовідносин.

Крім того, ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності ( справа «Ф.В. проти Франції» від 31 березня 2005 року). Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись п.2 ч.1 ст.257, ст. 260-261 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позов заступника першого заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної військової адміністрації до Підвисоцької сільської ради, ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, Приватного підприємства «Бенчиків Млин» про повернення земельної ділянки - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: