Ухвала

13 грудня 2023року

м. Київ

справа № 761/16555/23

провадження № 61-13311св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тарасова Юлія Георгіївна, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Носова Романа Вікторовича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Києві.

Шевченківський районний суд м. Києва ухвалою від 29 травня 2023 року відмовив у відкритті провадження у справі. Роз`яснив заявнику, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Київський апеляційний суд постановою від 29 серпня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Носова Р. В. залишив без задоволення. Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 29 травня 2023 року залишив без змін.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Носов Р. В., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 29 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року і справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 19 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

07 листопада 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тарасова Юлія Георгіївна, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Носова Романа Вікторовича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов