ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9817/23
провадження № 2-п/753/110/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Цимбал І.К.

при секретарі - Козін В.Є.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Куракіна Ю.В.

розглянувши в порядку у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву Куракіна Юрія Віталійовича в інтересах Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про перегляд заочного рішення від 27.09.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про стягнення компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з даною заявою, посилаючись на те, що 27.09.2023 було ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про стягнення компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. В обґрунтування вказаної заяви заявник зазначає, що відповідач уклав договір про надання правової допомоги за один день до судового засідання на якому було ухвалено заочне рішення, а отже не мав можливості отримати належну правову допомогу. Крім того, при розгляді судом спору було не правильно встановлені факти та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні представник відповідача, заявник підтримав доводи заяви з підстав зазначених в останній та просив її задовольнити.

Представник позивача просив відмовити у задоволенні заяви, через необґрунтованість останньої, посилаючись на те, що відповідач був своєчасно та належним чином проінформований про день та час судових засідань, але двічі заявляв клопотання про відкладення розгляду справи, з підстав необхідності ознайомлення з матеріалами справи. Проміжок часу між судовими засіданнями та клопотаннями відповідача становив один місяць, протягом якого відповідач не вжив заходів для того, щоб скористатися правовою допомогою, а вчинив відповідні дії за одинь день до судового засідання, без пояснень будь яких поважних причин, які перешкоджали скористатися правом на правову допомогу та не зумовлювати невиправдану тяганину розгляду справи по суті. Що стосується доказів на які посилається відповідач, останні не мають істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки всі обставини були судом перевірені належним чином і матеріально - правові норми застосовані вірно.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини.

27.09.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про стягнення компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов.

Згідно ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що перше судове засідання призначене на 13.07.2023 відкладено у зв`язку з неявкою представника відповідача на 28.08.2023.

28.08.2023 від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 28.08.2023 з метою надання можливості ознайомитися з матеріалами справи /а.с. 63 - 65/ на 18.09.2023, про що представники сторін повідомлені під розписку /а.с. 68, 69/.

18.09.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з хворобою, отже в судовому засіданні оголошена перерва на 27.09.2023.

27.09.2023 від іншого представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що договір на правову допомогу був укладений лише 26.09.2023 і представник не встиг ознайомитися із матеріалами справи.

Суд звертає увагу на те, що від відповідача не надходило доказів того, що попередній представник відповідача хворів, а також доказів поважності причин неможливості надати до суду докази та відзив на позовну заяву протягом місяця, зокрема в електронному вигляді, а також доказів об`єктивної неможливості завчасно скористатися правом на правову допомогу, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про те, що з боку відповідача мають місце дії спрямовані на затягування судового процесу. Під час розгляду даної заяви, заявник також відповідних доказів не надав.

Що стосується доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, то такі докази, які б могли спростувати обставини викладені у позові, заявником не надані, оскільки обґрунтування заяви в цій частині стосуються незгоди відповідача із застосованими нормами матеріального права.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що зазначені вище обставини не створюють юридичної сукупності елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду.

Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (див., mutatismutandis, рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Куракіна Юрія Віталійовича в інтересах Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про перегляд заочного рішення від 27.09.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр забезпечення Управління справами Апарату Верховної ради України», про стягнення компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненнізалишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів до Київського апеляційного суду. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий: