ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2023 року м. Чернівці

справа № 727/3759/21

провадження №22-ц/822/402/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Перепелюк І. Б.

суддів: Литвинюк І.М., Лисака І.Н.

секретар Петранюк Ю.Т.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 22 липня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , третя особа Комунальне підприємство «Містосервіс» про відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи,

встановив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися в суд з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , третя особа Комунальне підприємство «Містосервіс» про відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи.

Позов обґрунтовано наступним. Позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1 .

25.08.2020 року відбулося залиття належної їм квартири з квартири №12 , що знаходиться над їхньою квартирою в будинку. Відповідно до акту № 65 від 25 серпня 2020 року, при обстеженні квартири АДРЕСА_1 виявлено сліди заливу стелі в приміщенні кухні та житловій кімнаті їх квартири. Залив відбувся з квартири АДРЕСА_3 , співвласниками якої є відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , оскільки лопнув шланг подачі холодної води до зміщувача в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_3 .

Відповідно до висновку № 23 будівельно-технічної експертизи від 05 лютого 2021 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, із застосуванням комп`ютерного програмного забезпечення - програмного комплексу ІВК (1.914.1228), що відповідає ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та становить - 21 187,61 грн.

Позивачі вважали, що протиправними діями відповідачів, які допустили залиття квартири, їм була завдана майнова шкода, яка підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Майнова шкода полягає у відшкодуванні позивачам витрат на ремонтно-відновлювальні роботи квартири в сумі 21 187,61 грн у відповідності до вищевказаного висновку будівельно-технічної експертизи та понесених на її проведення витрат.

Просили стягнути солідарно з відповідачів на їхню користь матеріальну шкоду в розмірі 27028,88 грн, сплачений судовий збір у розмірі 908,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 9900,00 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 22 липня 2022 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , третя особа Комунальне підприємство «Містосервіс», про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи - задоволено частково.

Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 матеріальну шкоду в розмірі 27028,88грн.

Стягнуто з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 судовий збір в розмірі 908,00 грн., а саме по 302,67грн з кожного.

Стягнуто з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 витрати на професійну (правничу) допомогу в розмірі 6000,00 грн, а саме по 2000 грн з кожного.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 22 липня 2022 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи, скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивачів до ОСОБА_1 відмовити.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що рішення судом першої інстанції було ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, в повній мірі не були з`ясовані усі обставини, які мають значення для справи, зокрема відповідач по справі - ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про розгляд судової справи, у зв`язку із чим не мала можливості довести в суді відсутність своєї вини та вини свого чоловіка - ОСОБА_7 у заподіянні шкоди позивачам шляхом залиття їх квартири.

ОСОБА_7 є співвласником квартири АДРЕСА_3 , проте на момент залиття квартири №8 ані ОСОБА_7 , ані його спадкоємиця - ОСОБА_1 фактично не проживали у квартирі АДРЕСА_3 , а отже вони не заподіювали шкоду і їх вини в заподіянні такої шкоди немає.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Позивачі подали до суду відзив на апеляційну скаргу. Просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судом

Судом встановлено, що позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності від 23 березня 2016 року.

Відповідно до Інформаційної довідки № 242494845 від 01 лютого 2021 року власниками квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_7 спадкоємцем останнього є ОСОБА_1 .

Відповідно до Акту № 65 від 25 серпня 2020 року, при обстежені квартири АДРЕСА_1 виявлені сліди заливу стелі в приміщені кухні та житловій кімнаті. Залив відбувся з квартири АДРЕСА_3 , лопнула труба ХВП.

Відповідно до Акту про залиття квартири №211 від 14.12.2020 року, при обстеженні квартири АДРЕСА_1 , власниками/наймачами якої є : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було встановлено факт заливу з квартири АДРЕСА_3 , власниками якої є : ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . У зв`язку із повторним зверненням жителів квартири № 8 комісією проведено повторне обстеження квартири № 8 із фіксацією наслідків затоплення. За наслідком залиття комісією виявлено наступні пошкодження: в приміщенні кухні квартири № 8 в місці з`єднання панельних бетонних плит на поверхні стелі виявлено сліди залиття, а саме: плями жовтого кольору та відшарування штукатурки внаслідок дії рідини. На поверхні правої стіни кухні прослідковуються сліди від підтікань, наявна пліснява в антресолі на тій самій стіні; в приміщенні кімнати квартири № 8 , суміжної із кухнею, в місці з`єднання панельних бетонних плит на поверхні стелі виявлено сліди залиття, а саме: плями жовтого кольору, відшарування штукатурки та утворення тріщини внаслідок дії рідини. На поверхні лівої стіни кімнати, суміжної із приміщенням кухні, прослідковуються сліди жовтого кольору від підтікань. З`явилася пліснява на стелі та стіні, наявний специфічний неприємний запах; в коридорі квартири № 8 виявлено сліди залиття, а саме плями жовтого кольору та повздовжні сліди від підтікань: на стіні з лівого боку від вхідних дверей від стелі до підлоги; на стіні з праворуч від вхідних дверей від коробки лічильника електроенергії до підлоги; відшарування штукатурки на стелі внаслідок дії рідини.

Причина заливу: пошкодження внутрішньо квартирної розводки мережі ХВП, а саме лопнув шланг подачі холодної води до зміщувача в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_3 , яка розташована над квартирою № 8 в результаті неналежної експлуатації мешканцями квартири № 12 системи холодного водопостачання та недбалого догляду за технічним станом сантехнічного обладнання мешканців квартири № 12 .

Висновки і рекомендації комісії: Комісією встановлено факт заливу приміщень кухні, кімнати та коридору в квартирі № 8 на 2 поверсі жителями квартири АДРЕСА_6 .

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ознайомившись із матеріалами справи та доводами апеляційної скарги, відзивом на неї, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

У відповідності до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Суд першої інстанції правильно зазначив, що статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладено на споживача обов`язки: своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку; дотримуватися правил безпеки, зокрема пожежної та газової, санітарних норм; допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку; дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства під час проведення ремонту чи реконструкції житла (іншого об`єкта нерухомого майна), не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг; забезпечити своєчасну підготовку об`єктів, що перебувають у його власності, до експлуатації в осінньо-зимовий період .

Згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572 із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року №45 власники квартир, а також наймачі, орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов`язані дбати про стан санітарно-технічних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинків, порушують умови проживання громадян.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Зазначений висновок узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом установлено, що факт залиття квартири, співвласниками якої є позивачі підтверджується Актом № 65 від 25 серпня 2020 року, в якому зафіксовано, що при обстежені квартири АДРЕСА_1 виявлені сліди заливу стелі в приміщені кухні та житловій кімнаті. Залив відбувся з квартири АДРЕСА_3 , лопнула труба ХВП.

Також підтверджується Актом №211 від 14.12.2020 року, в якому зафіксовано, що при обстеженні квартири АДРЕСА_1 , власниками/наймачами якої є : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було встановлено факт заливу з квартири АДРЕСА_3 , власниками якої є : ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . У зв`язку із повторним зверненням жителів квартири № 8 комісією проведено повторне обстеження квартири № 8 із фіксацією наслідків затоплення. За наслідком залиття комісією виявлено наступні пошкодження: в приміщенні кухні квартири № 8 в місці з`єднання панельних бетонних плит на поверхні стелі виявлено сліди залиття, а саме: плями жовтого кольору та відшарування штукатурки внаслідок дії рідини. На поверхні правої стіни кухні прослідковуються сліди від підтікань, наявна пліснява в антресолі на тій самій стіні; в приміщенні кімнати квартири № 8 , суміжної із кухнею, в місці з`єднання панельних бетонних плит на поверхні стелі виявлено сліди залиття, а саме: плями жовтого кольору, відшарування штукатурки та утворення тріщини внаслідок дії рідини. На поверхні лівої стіни кімнати, суміжної із приміщенням кухні, прослідковуються сліди жовтого кольору від підтікань. З`явилася пліснява на стелі та стіні, наявний специфічний неприємний запах; в коридорі квартири № 8 виявлено сліди залиття, а саме плями жовтого кольору та повздовжні сліди від підтікань: на стіні з лівого боку від вхідних дверей від стелі до підлоги; на стіні з праворуч від вхідних дверей від коробки лічильника електроенергії до підлоги; відшарування штукатурки на стелі внаслідок дії рідини.

Причина заливу: пошкодження внутрішньо квартирної розводки мережі ХВП, а саме лопнув шланг подачі холодної води до зміщувача в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_3 , яка розташована над квартирою № 8 в результаті неналежної експлуатації мешканцями квартири № 12 системи холодного водопостачання та недбалого догляду за технічним станом сантехнічного обладнання мешканців квартири № 12 .

Висновки і рекомендації комісії: Комісією встановлено факт заливу приміщень кухні, кімнати та коридору в квартирі № 8 на 2 поверсі жителями квартири АДРЕСА_6 .

Розмір збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивачів, визначений висновком № 23 будівельно-технічної експертизи від 05 лютого 2021 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, із застосуванням комп`ютерного програмного забезпечення - програмного комплексу ІВК (1.914.1228), що відповідає ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та становить - 21 187,61 грн.

До вказаного висновку долучено кошторисний розрахунок з визначенням вартості ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести в квартирі АДРЕСА_1 для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття. Відповідно вказаного розрахунку, вартість ремонтно-відновлювальних робіт становить 21187,61 грн, з врахуванням ПДВ - 24718,88 грн. Згідно рахунку № 04 від 26 січня 2021 року вартість Будівельно-технічної експертизи, становить 2310,00 грн. Оплата позивачами Будівельно-технічної експертизи підтверджується Протоколом погодження договірної ціни від 26.01.2021 року, Актом здачі-прийняття виконаних робіт до договору від 26.01.2021 року та квитанцією від 27.01.2021 року.

Таким чином, позивачі довели розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивачів, а тому завдана позивачам шкода підлягає відшкодуванню відповідачами.

Розмір заподіяної шкоди апелянтом не спростовано.

Доводи апелянта про те, що ОСОБА_7 як співвласник квартири АДРЕСА_3 , проте на момент залиття квартири №8 ані ОСОБА_7 , ані його спадкоємиця - ОСОБА_1 фактично не проживали у квартирі АДРЕСА_3 , а отже вони не заподіювали шкоду і їх вини в заподіянні такої шкоди немає, є безпідставними.

Встановлено, що ОСОБА_7 був співвласником квартири АДРЕСА_3 . Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_7 , спадкоємцем останнього є ОСОБА_1 . Відповідно до положень ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Апелянт ОСОБА_1 посилається на те, що вона як відповідач по справі не була належним чином повідомлені про розгляд судової справи, що є безумовною підставою для скасування рішення суду, у зв`язку із чим не мала можливості довести в суді відсутність своєї вини та вини свого чоловіка - ОСОБА_7 у заподіянні шкоди позивачам шляхом залиття їх квартири.

Зазначені доводи апелянта є безпідставними з огляду на наступне.

При вирішенні питання щодо розгляду справи за відсутністю відповідача, суд першої інстанції керувався тим, що відповідач ОСОБА_1 належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, проте у судове засідання не з`явилась та не повідомила суд про причини своєї неявки.

З таким висновком суду першої інстанції щодо належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду даної справи колегія суддів погоджується враховуючи наступне.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами є однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 3 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (частина 1 статті 8 ЦПК України).

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина 2 статті 211 ЦПК України).

Відповідно до ч. ч. 1- 4 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Згідно з ч. 5 вказаної статті судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Положеннями ч. 6 ст. 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У відповідності до положень ч. ч. 1-5 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

У тому випадку, якщо судову повістку не вручено та зазначено, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, і особа вважається повідомленою.

У постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року по справі № 947/15524/20 колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла таких висновків, що відповідно до статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилаються учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною першою, п`ятою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу ОСОБА_1 відповідно до вимог ЦПК України, за останнім відомими місцем проживання та реєстрації - АДРЕСА_7 , неодноразово були направлені судові документи та повістки про виклик до суду зокрема на 20.12.2021року, 13.01.2022 року, 26.01.2022 року, 23.03.2022 року, 22.07.2022 року. На адресу суду повернулися всі поштові повідомлення з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" /адреса місця реєстрації відповідача/. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про, в тому числі, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування. Таким чином, в силу вимог вказаної норми Закону, відповідач вважається належним чином повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання.

Зазначеним спростовуються доводи апелянта щодо її неналежного повідомлення та наявності підстав для скасування рішення суду.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 22 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий І.Б. Перепелюк

Судді: І.Н. Лисак

І.М. Литвинюк