Провадження № 2/175/1559/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2023 року смт Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Дараган Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «ОМФАЛ-2» про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за участю третьої особи директора Приватного підприємства «ОМФАЛ-2» Попова Михайла Володимировича,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПП «ОМФАЛ-2» про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за участю третьої особи директора ПП «ОМФАЛ-2» Попова М.В..

При цьому було встановлено, що позов було подано з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Так, в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутні зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини.

Зокрема, позивач, зазначаючи про наявність заборгованості по заробітній платі в розмірі 24098 гривень 28 копійок, не зазначає про жодні докази на підтвердження наявності цієї заборгованості. Так само позивач, вказуючи на те, що він був прийнятий на роботу у ПП «ОМФАЛ-2» не зазначає про жодні докази на підтвердження цих обставин, відповідної копії трудової книжки до позову не додано.

Крім того, в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України не сплачено судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується з урахуванням загальної суми позову в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання заяви до суду складає 1073 гривні 60 копійок, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання заяви до суду складає 13420 гривень 00 копійок. Отже, враховуючи заявлені позивачем вимоги, вбачається, що позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру (про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні) у розмірі 8615 гривень 15 копійок (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/ТГсмтСлобож/22030101; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0004457; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *; 101; __________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області).

При цьому посилання позивача на ті обставини, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» судом не можуть бути прийняті до уваги, виходячи з викладеного далі. Так, положення п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачають звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях щодо позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Тобто, за змістом наведеної норми закону позивачі мають пільги зі сплати судового збору виключно за позовними вимогами, що стосуються стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. За іншими позовними вимогами у трудових спорах позивачі не звільняються від сплати судового збору. Тому, оскільки позивач звернувся до суду з позовом з приводу не лише стягнення заробітної плати, а й з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 861515 гривень 00 копійок, то судовий збір за подання позову з такими позовними вимогами, які є майновими, підлягає сплаті. Вказана правова позиція висловлена й у висновках Верховного суду, викладених у постанові від 28 листопада 2018 року (справа № 761/11472/15-ц), та висновках Великої Палати Верховного суду, викладених у постанові від 30 січня 2019 року (справа № 910/4518/16).

Також жодних інших обставин, за наявності яких позивач може бути звільнений від сплати судового збору або йому може бути розстрочено чи відстрочено сплату судового збору, в позовній заяві не зазначено. Тому вбачається, що судовий збір не сплачений.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказаний позов без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «ОМФАЛ-2» про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за участю третьої особи директора Приватного підприємства «ОМФАЛ-2» Попова Михайла Володимировича, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в даній ухвалі недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання копії вказаної ухвали, шляхом подання відповідних доказів та документів, що підтверджують сплату судового збору.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк він виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: