Справа № 175/2336/23
Провадження № 2/175/605/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2023 року смт Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Дараган Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, скасування державної реєстрації та витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвої Олени Станіславівни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Хомич Оксани Михайлівни,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, скасування державної реєстрації та витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвої О.С., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Хомич О..

При цьому було встановлено, що позов було подано з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Так, в порушення п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві обрано вочевидь невірний спосіб захисту прав або інтересів позивача.

Зокрема, позивачка, обираючи вказані в позовній заяві способи захисту своїх прав та інтересів, в частині поділу спірного майна, виділення їй відповідної частки в натурі та припинення спільної часткової власності на це нерухоме майно, не враховує ті обставини, що як поділ майна, що є у спільній частковій власності, у натурі, так і виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності, можливі лише між співвласниками, тобто після витребування відповідної частини спірного нерухомого майна на користь позивачки. Отже, такі вимоги у цій справі вочевидь є передчасними. Тому в цій частині позовні вимоги підлягають уточненню.

Крім того, в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутні зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини.

Зокрема, позивачка, посилаючись на те, що нерухоме майно перебуває у чужому незаконному володінні, не зазначає про жодні докази на підтвердження цих обставин, при цьому позивачкою не враховуються ті обставини, що власник має право витребувати майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (ст. 387 ЦК України), незалежно від того, чи заволоділа ця особа незаконно спірним майном сама, чи придбала його у особи, яка не мала права відчужувати це майно. Тобто, предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна відсутні договірні відносини і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Також позивачкою не зазначено відомостей щодо власника спірного нерухомого майна станом на час звернення до суду із цим позовом, додана до позову інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно актуальна станом на 2017 рік.

Крім того, позивачка, зазначаючи про неможливість вирішення питання щодо оформлення спадщини в позасудовому порядку, не зазначає про жодні докази на підтвердження цих обставин, будь-яких відомостей щодо наявності або відсутності відповідної відмови нотаріуса в позовній заяві не зазначено.

Також не зрозуміло, з чого саме виходила позивачка, визначаючи ціну позову, оскільки в позовні заяві вона не зазначає про жодні відомості на підтвердження вартості спірного майна, що унеможливлює вирішенням питання щодо правильності та повноти сплати судового збору.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказаний позов без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, скасування державної реєстрації та витребування майна з чужого незаконного володіння, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвої Олени Станіславівни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Хомич Оксани Михайлівни, залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення зазначених в даній ухвалі недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання копії вказаної ухвали, шляхом подання уточненої позовної заяви та відповідних доказів.

Роз`яснити позивачці, що у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вона виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: