Справа № 350/1989/23
Номер провадження 2/350/555/2023
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 грудня 2023 року Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області
в складі: головуючого судді Сокирко Л.М.,
секретаря судових засідань Видойник І.П.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в селищі Рожнятів Калуського району Івано-Франківської області в залі судових засідань № 2 Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивачка 16 листопада 2023 року звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи позов тим, що в селі Слобода Рівнянська Калуського (Рожнятівського) району Івано-Франківської області померли: ІНФОРМАЦІЯ_1 її мати ОСОБА_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 її батько ОСОБА_4 та ІНФОРМАЦІЯ_3 її брат ОСОБА_5 .
За життя 1 квітня 2013 року батько склав заповіт, відповідно до якого все належне йому майно заповідав в рівних долях їй ( ОСОБА_1 ) та її братам ОСОБА_6 (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та ОСОБА_7 .
Бажаючи оформити спадщину, вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак отримала лист-роз`яснення, що нею пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, оскільки володіючи заповітом на своє ім`я вона була впевнена, що таким шляхом прийняла спадщину, в тому числі і на частку померлого брата. В свою чергу вона фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, так як постійно провідувала брата, доглядала за ним у спадковому будинковолодінні, хоча і не була зареєстрована за ним, а також постійно підтримувала дане господарство в належному стані, тому вважала, що таким чином прийняла спадщину.
Просила визначити їй додатковий строк достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
17 листопада 2023 року ухвалою судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області позовну заяву прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та витребувано у завідувача Першої Рожнятівської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ничипорчук І.Б. належним чином засвідчену копію спадкової справи, почату після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Слобода Рівнянська Калуського району Івано-Франківської області. Підготовче судове засідання призначено на 8 грудня 2023 року.
У підготовче судове засіданні позивачка та її представник - адвокат Родіков І.С. не прибули, однак представник позивачки подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності та відсутності позичвачки, просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.
Відповідач у підготовче судове засідання не прибув, надіслав письмову заяву, згідно якої заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги визнає у повному обсязі, просить розгляд справи проводити у його відсутності.
У відповідності до вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 200 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого статтею 206 цього Кодексу.
Згідно з частинами першою, четвертою статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Беручи до уваги те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону не порушує його права, а також свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе ухвалити рішення про задоволення позову у підготовчому судовому засіданні.
Відповідно до частин другої, третьої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частини перша, друга статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до частини першої статті 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Суд установив, що згідно свідоцтва про народження (серія НОМЕР_1 ) ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та її батьками зазначені: батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_3 .
Зміна прізвища позивачки з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 » відбулася унаслідок укладення 31 січня 1987 року шлюбу з ОСОБА_11 (свідоцтво про одруження ( НОМЕР_2 ).
Згідно свідоцтва про народження (серія НОМЕР_3 ) ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 та його батьками зазначені: батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_3 .
Згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_4 виданого 25 березня 2013 року) ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Слобода Рівнянська Рожнятівського району Івано-Франківської області.
Згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_4 виданого 25 березня 2013 року) ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Слобода Рівнянська Рожнятівського району Івано-Франківської області.
Згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_4 виданого 25 березня 2013 року) ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Слобода Рівнянська Рожнятівського району Івано-Франківської області.
Відповідно до заповіту складеного 1 квітня 2013 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: житловий будинок і все належне йому майно де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що йому належатиме і на що він за законом матиме право, він заповідав в рівних частинах: ОСОБА_1 , 1961 року народження, ОСОБА_5 , 1962 року народження та ОСОБА_2 , 1965 року народження.
Із довідки, виданої в.о. старости сіл Рівня, Слобода Рівнянська Рожнятівської селищної ради Івано-Франківської області від 18 липня 2023 року за вих. № 244 вбачається, що згідно записів в погосподарській книзі виконавчого комітету Рівнянської сільської ради № 7 за 2010-2015 роки ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 належав житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 . До дня смерті спадкодавця і після його смерті в житловому будинку проживав ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до листа державного нотаріуса Другої Рожнятівської державної нотаріальної контори від 14 листопада 2023 року за вих. № 617/01-16 ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_5 та їй рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання нею такої заяви.
Із листа завідувача Другої Рожнятівської державної нотаріальної контори від 29 листопада 2023 року за вих. № 648/01-16, після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 спадкова справа не заводилася, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74933369 сформованої 28 листопада 2023 року.
Відповідно до статей 1217, 1218 Цивільного кодексу України,спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною першою статті 1269 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно із частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 Цивільного кодексу України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. (Правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17)
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Україна як учасниця Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини після смерті брата сплив 6 липня 2023 року, а з позовом до суду позивачка звернулася 16 листопада 2023 року, тобто пропущений позивачкою строк для подання нею заяви про прийняття спадщини є незначним.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Враховуючи, що позивачка, яка на день смерті брата ОСОБА_5 була пенсіонеркою, відстань між місцем її постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна є значною та, будучи включеною до складу спадкоємців зазначених у заповіті батька ОСОБА_4 , складеного 1 квітня 2013 року, щодо майна будинковолодіння, помилково вважала, що після смерті брата вона успадкує і його долю, яка належала йому за цим же заповітом на це є майно, а також те, що пропущений строк для прийняття спадщини є незначним та складає близько чотирьох місяців, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини поважними.
Враховуючи викладене, а також позицію відповідача щодо визнання ним позову, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки є обгрунтованими та є всі підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті брата.
На підставі викладеного, керуючись статтями 7-14, 82, 141-142, 189, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1217, 1218, 1223, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ), додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Івано-Франківського апеляційного суду учасниками процесу шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Сокирко Л.М.