Справа № 444/2326/21
Провадження № 2-п/444/6/2023
УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху

29 травня 2023 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Олещук М. М., вивчивши заяву ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 до Акціонерного товариства "УНІВЕРСАЛ БАНК" , юридична адреса: 04114 м.Київ, вул.Автозаводська, 54/19, , про перегляд заочного рішення Жовківського районного суду Львівської області від 15.06.2022 року у справі № 444/2326/21, провадження 2/444/111/2022,-

ВСТАНОВИВ :

В Жовківський районний суд Львівської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовківського районного суду Львівської області від 15.06.2022 року у справі № 444/2326/21, провадження 2/444/111/2022.

Ухвалою судді від 05.05.2023 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовківського районного суду Львівської області від 15.06.2022 року у справі № 444/2326/21, провадження 2/444/111/2022 - залишено без руху, надано позивачу строк для усунення зазначених в описовій частині ухвали недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

23.05.2023 року заявником на електронну адресу суду подано письмове клопотання про прийняття заяви про поновлення пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення Жовківського районного суду Львівської області від 15.06.2022 року у справі № 444/2326/21. Заявник просив звільнити його від сплати судового збору на підставі п.13 ч. ст.5 Закону України "Про судовий збір", як інваліда війни, на підтвердження чого ним подано копію пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 .

Із матеріалів справи встановлено, що заявник надав копію пенсійного посвідчення, зазначаючи, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, пункт 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначає, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору пов`язаного із поданням заяви про перегляд заочного рішення у справі, яким стягнуто з відповідача (заявника ОСОБА_1 ) заборгованість за кредитним договором.

Враховуючи те, що предметом спору в цій справі є вимоги про стягнення із заявника заборгованості за кредитним договором, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом порушених прав відповідача з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а тому підстав для звільнення його від сплати судового збору судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, цивільне процесуальне законодавство передбачає звернення до суду з клопотанням або про відстрочення, або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати, або зменшення розміру належних до сплати судових витрат.

Вищевказані положення закону передбачають, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнення від їх сплати є правом суду, а не його обов`язком.

Також зазначеними нормами встановлено, що суд при розстроченні сплати судового збору, повинен врахувати майновий стан позивача. Отже, основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, непрацездатність внаслідок інвалідності або тривалого хронічного захворювання, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури. На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо. Ще у справі Trukhv. Ukraine (50966/99, 14 жовтня 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити судових витрат, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, зазначені в ухвалі від 05.05.2023 року недоліки повністю у вказаний вище строк позивачем усунуто не було, підстави, передбачені статтею 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору відсутні.

Тому, суддя вважає, що у задоволенні клопотання заявника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору належить відмовити та роз`яснити заявнику положення ч.1, ч. 3 ст.136 ЦПК України, яка передбачає звернення до суду з клопотанням або про відстрочення, або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати, або зменшення розміру належних до сплати судових витрат.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 318 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, у якій зазначаються недоліки заяви, спосіб та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене та вказані недоліки, вважаю за необхідне повторно залишити заяву про перегляд заочного рішення без руху, надавши заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст .ст. 185, 284, 285 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовківського районного суду Львівської області від 15.06.2022 року у справі № 444/2326/21, провадження 2/444/111/2022 - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення зазначених в описовій частині ухвали недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

В разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог ст.185 ЦПК України, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та в апеляційному порядку не оскаржується.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Олещук М. М.