Справа №707/3109/23
Провадження №2/707/1272/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 грудня 2023 року м. Черкаси
Черкаський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Бароніна Д.Б.,
за участю секретаря Костроміної Л.В.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів,-
1. Позиції сторін, процесуальні дії
1.1. ОСОБА_2 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішенням Черкаського районного суду Черкаської області по справі № 707/3091/21 стягнуто з відповідачки на користь позивача аліменти на утримання повнолітньої непрацездатної дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі в розмірі 2000 грн, із проведенням щорічної індексації відповідно до закону, щомісячно, починаючи з 16.12.2021, і на весь час непрацездатності дитини.
В результаті неналежного виконання відповідачкою обов`язку по сплаті аліментів утворилася заборгованість по аліментам, яка на теперішній час залишається непогашеною та відповідно до розрахунку державного виконавця Чигиринського районного відділу державної виконавчої служби заборгованість у ВП № 71806907 з примусового виконання виконавчого листа № 707/3091/21 від 13.06.2022 станом на 13.09.2023 становить 6650,96 грн.
У зв`язку із цим, позивач просив стягнути з відповідача на його користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за квітень 2022 року в розмірі 6650,96 грн.
1.2. У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином. Заяви про розгляд справи без її участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідачки також не надходило.
1.3. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи за відсутності відповідачки. У зв`язку з наведеним, суд вважав за можливе слухати справу за відсутністю відповідачки, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього, про що було постановлено ухвалу, яка відображена в протоколі судового засідання.
2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин
2.1. Відповідно до копії розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні ВП № 71806907 з примусового виконання виконавчого листа суду про стягнення з ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_2 аліментів на утримання повнолітньої непрацездатної доньки ОСОБА_4 у твердій грошовій сумі в розмірі 2 000 (дві тисячі) гривень 00 копійок із проведенням щорічної індексації відповідно до закону на весь період непрацездатності ОСОБА_4 , виданої державним виконавцем Чигиринського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Верченко А.І., заборгованість ОСОБА_3 зі сплати аліментів станом 13.09.2023 становить 6650,96 грн.
3. Релевантні джерела права
3.1. Статтею 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України) встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до чинної редакції частин 1, 2 статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
3.2. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року по справі №333/6020/16-ц вказано, що розмір пені за місячним платежем розраховується таким чином: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.
У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.
Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.
4. Оцінка доказів та аргументів сторін
4.1. Суд звертає увагу на те, що одним із обов`язкових елементів настання цивільної відповідальності особи за ч. 1 ст. 196 СК України є вина у невиплаті або несвоєчасній виплаті аліментів за рішенням суду або за домовленістю між батьками.
Достовірними є відомості щодо сплати відповідачем аліментів, які викладені у розрахунку заборгованості зі сплати аліментів в рамках виконавчого провадження № 71806907. Згідно із цими відомостями за період з грудня 2021 по серпень 2023 заборгованість відповідачки становить 6650,96 грн., тобто за відповідачкою утворилася заборгованість у зв`язку із неповною сплатою аліментів в сумі 6650,96 грн.
На думку суду, вина у невиплаті або несвоєчасній виплаті аліментів за рішенням суду може мати місце тоді, коли особа не сплачує аліменти умисно, хоча має можливість їх сплачувати, або ж коли особа не сплачує аліменти внаслідок своєї недбалості, недисциплінованості, відсутності бажання працевлаштуватися, невжиття заходів для отримання доходу, який дозволяє сплачувати аліменти. В будь-якому випадку, винна поведінка особи у невиплаті аліментів за рішенням суду може наступати не раніше дня ухвалення такого рішення, якщо воно звернуте до негайного виконання.
В даному випадку суд враховує, що відповідачка є жінкою працездатного віку, в той час як до суду не було надано доказів того, що вона здійснювала спроби працевлаштуватися або отримати кредит чи позику з метою погашення заборгованості зі сплати аліментів, а також не було надано доказів наявності у неї інших дітей та утриманців в період з грудня 2021 року року.
З урахуванням вищевказаних обставин, суд вважає встановленою вину відповідачки у неповному та несвоєчасному виконанні рішення суду про стягнення аліментів. Незалежних від відповідачки обставин, в результаті яких дана заборгованість виникла, судом не встановлено.
4.2. Перевіряючи правильність розрахунків позивача та обраховуючи розмір неустойки за несплату аліментів, суд враховує наступне.
Згідно з чинною редакцією ч. 1 ст. 196 СК України пеня за несвоєчасну сплату аліментів не може перевищувати 100 відсотків заборгованості.
В даному випадку предметом розгляду у даній справі є вимоги позивача про стягнення з відповідачки неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів лише за квітень 2022 року. Саме так сформулював свої позовні вимоги позивач у прохальній частині позову. Разом з тим, як вбачається з розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, заборгованість відповідачки по аліментам за квітень 2022 року становить 2000 грн. і не була погашена щонайменше до серпня 2022 року включно (тобто більше, ніж протягом 100 днів).
Таким чином, розмір неустойки (пені), який можливо стягнути з відповідачки на користь позивача за прострочення сплати аліментів за квітень 2022 року становить 2000 грн., тобто не більше 100 відсотків розміру заборгованості зі сплати аліментів за квітень 2022 року.
4.3. Підсумовуючи викладене суд зазначає, що позовні вимоги є частково обґрунтованими і їх необхідно задовольнити в частині стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за квітень 2022 року в сумі 2000 грн.
5. Розподіл судових витрат
5.1. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (частина перша статті 133 ЦПК України).
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).
Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина шоста статті 141 ЦПК України).
У разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору. Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року по справі № 161/4985/17.
Враховуючи те, що позивач був звільнений від сплати судового збору за подання цього позову на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а позовні вимоги задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у сумі 322 грн. 84 коп. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 289, 354 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_2 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за квітень 2022 року у сумі 2000 (дві тисячі) грн. 00 коп.
Відмовити у задоволенні іншої частини позовних вимог.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Д. Б. Баронін