ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/1592/23 Провадження № 2-о/636/126/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року м. Чугуїв

Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Карімов І.В., перевіривши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою в порядку вимог ст. 315 ЦПК України про встановлення факту,що має юридичне значення, зазначивши у якості заінтересованої особи ОСОБА_3 . Заява мотивована тим, що ОСОБА_4 є сином ОСОБА_3 , братом ОСОБА_2 та онуком ОСОБА_1 ОСОБА_4 як військовослужбовець з початку війни перебував в зоні проведення бойових дій і загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 від вогнепального поранення під час виконання бойових завдань по захисту територіальної цілістністі, недоторканості та незалежності України. Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 19.01.2023 року встановлено факт смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Маріуполь Донецької області, на підставі якого Рівненським відділом ДРАЦС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції видано свідоцтво про смерть ОСОБА_4 . Заявники зазначають, що вони та ОСОБА_3 , а також ОСОБА_4 з 28.11.2017 р. по день смерті проживали однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 , мали спільний побут, взаємні права та обов`язки по утриманню квартири, вели спільне господарство.

У зв`язку із чим заявники вважають, що вони також були членами родини військовослужбовця ОСОБА_4 , який загинув, захищаючи Батьківщину під час воєнного стану, і мають право на отримання одноразової грошової допомоги в розмірі 15 млн. грн., передбаченої постановою КМУ № 168 від 28.02.2022 року. У зв`язку із зазначеним ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять суд визнати кожного з них членом сім`ї військовослужбовця ОСОБА_4 для подальшого отримання ними одноразової грошової допомоги передбаченої постановою КМУ № 168 від 28.02.2022 року.

Перевіривши надані до суду матеріали, встановлено наступне.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення частини першої статті 293 ЦПК України свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

Як роз`яснено у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 5 "Про судову практику в спорах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та іншої мети - ні.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року в справі N 320/948/18 (провадження N 14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Питання щодо виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі військовослужбовця Збройних Сил України під час дії воєнного стану врегульовано Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», постановою КМУ № 168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», наказом МОУ № 45 від 25.01.2023 «Про затвердження Порядку і умов призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовців Збройних Сил України в період дії воєнного стану».

Відповідно до приписів статей 16, 16-1 ЗаконуУкраїни «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», пункту 2 постанови КМУ № 168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» одноразова грошова допомога (далі ОГД) призначається та виплачується у разі загибелі військовослужбовця Збройних Сил України під час дії воєнного стану, а також смерті осіб, які померли внаслідок поранення (контузії, травми, каліцтва), отриманого на військовій службі в Збройних Силах України у період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини, участі у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема, на тимчасово окупованій Російською Федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора у період здійснення зазначених заходів, не пізніше ніж через один рік після поранення (контузії, травми, каліцтва).

Право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги в розмірі 15 000 000 гривень мають: батьки, один із подружжя, який не одружився вдруге, діти, які не досягли повноліття, утриманці загиблого (померлого).

Особи, які мають право на отримання ОГД, можуть реалізувати це право з дня його виникнення. Днем виникнення такого права є дата загибелі (смерті) особи, що вказана у свідоцтві про смерть. Право осіб на отримання ОГД визначається станом на дату загибелі (смерті) військовослужбовця. Особи, які мають право на отримання одноразової грошової допомоги, можуть реалізувати його протягом трьох років з дня виникнення у них такого права.

Члени сім`ї звертаються до районного (міського) ТЦКСП незалежно від місця реєстрації та подають відповідні документи.

Таким чином, оскільки Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», постановою КМУ № 168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», наказом МОУ № 45 від 25.01.2023 «Про затвердження Порядку і умов призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовців Збройних Сил України в період дії воєнного стану» визначені порядок та спосіб виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі військовослужбовця Збройних Сил України під час дії воєнного стану, подана заява про встановлення факту, що має юридичне значення, не підлягає судовому розгляду в окремому провадженні.

У разі незгоди з діями органів, зазначених в цих правових актах, вони можуть бути оскаржені у встановленому законом порядку, а не шляхом подання заяви в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28 листопада 2019 року у справі N 592/7612/17 зробив висновок про те, що поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в сукупності з положеннями частини третьої статті 124 Конституції України та в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в судах.

Оскільки заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не підлягає судовому розгляду, тому суд не зазначає до юрисдикції якого суду віднесено її вирішення.

Керуючись статтями 260 - 261, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа ОСОБА_3 про встановлення факту,що має юридичне значення.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.В. Карімов