Провадження № 2/638/4988/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі

головуючої судді Штих Т.В.,

за участю секретаря Зайченко Р.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про можливість прийняття зустрічної позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Бєлих Ярослава Євгеновича, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,-

встановив:

В провадженні суду перебувають матеріали справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою суду від 17.07.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

07.09.2023 до суду надійшла зустрічна позовна заява представника ОСОБА_1 адвоката Бєлих Я.Є., до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, у якій представник позивача за зустрічним позовом просить:

- прийняти зустрічний позов та об`єднати його із первісним позовом в одне провадження;

- звільнити ОСОБА_4 від сплати судового збору за подання даного позову;

- визнати житловий будинок літ. «А-1» загальною площею 241,8 кв.м. з надвірними будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_1 спільним майном подружжя;

- в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку вказаного житлового будинку;

- в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки вказаного житлового будинку;

- визнати транспортний засіб Hyundai IX35, д.н.з. НОМЕР_1 спільним майном подружжя;

- в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку у праві власності на вказаний транспортний засіб;

- в порядку поділу спільного майна подружжя, виділити у власність ОСОБА_1 вказаний транспортний засіб та стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 124 384 грн в рахунок компенсації вартості 1/3 частини за вказаний автомобіль.

В тексті зустрічної позовної заяви, представник позивача обґрунтовує клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору тим, що сума судового збору, яку слід заплатити за подання даного зустрічного позову, становить понад 17% розміру річного доходу позивачки за зустрічним позовом за попередній рік, крім того ОСОБА_1 є матір`ю дитини віком до 14 років, батько якої ухиляється від сплати аліментів.

Вислухавши доводи учасників судового засідання, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої, третьої ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 вказаної статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження своїх доводів представником позивача за зустрічним позовом надано довідку про доходи з місця роботи ОСОБА_3 №АІ00-000001 від 21.06.2023, з якої вбачається, що її дохід з червня 2022 року по травень 2023 року складає 78 617,28 грн., при цьому суду не надано жодних даних про дохід позивача за зустрічним позовом у період з травня 2023 року до звернення до суду із позовною заявою. Також представником наданий розрахунок по заборгованості зі сплати аліментів від 15.08.2023, виданого державним виконавцем Шевченківського ВДВС у м. Харкові СМУМЮ, відповідно до якого заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів станом на серпень 2023 року становить 28 959,84 грн, при цьому з розрахунку заборгованості по сплаті аліментів вбачається, що ОСОБА_2 сплачував аліменти, але не в повному обсязі. За таких обставин, суд вважає, що стороною позивача не надано жодних належних доказів фінансового стану на момент подачі позовної заяви та неможливості сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

При цьому, згідно із положеннями частини другої статті 12 ЦПК України усі учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а тому суд не надає привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р., в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, відмова позивачу у задоволенні необґрунтованого клопотання про відстрочення сплати судового збору, як це передбачено законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Необхідно зазначити, що відповідно до правил ст. 141 ЦПК України в разі задоволення позову, судові витрати будуть стягнуті з відповідача на користь позивача.

За таких обставин клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору в порядку, регламентованому ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не підлягає задоволенню.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 22-24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясувати джерело і час його придбання. Поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 Сімейного Кодексу України та ст. 372 ЦК України. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб (ч.4 ст.65 СК). Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Враховуючи, що предметом даного спору є вимоги щодо поділу майна, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартістю майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Представником позивача ціна зустрічного позову вказана як 6 359 972 грн.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2684,00 грн.

Згідно з п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто стороні позивача за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір в розмірі 13 420,00 грн.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст. 175, 177, 318 ЦПК України, тому суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника позивача за зустрічним позовом, адвоката Бєлих Ярослава Євгеновича, про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Бєлих Ярослава Євгеновича, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Запропонувати позивачу за зустрічним позовом усунути недоліки поданої заяви у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху в повному обсязі.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню позивачу.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. ШТИХ