Справа №: 398/3118/20
провадження №: 2/398/54/23
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
судді Нероди Л.М.,
за участі секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивача - адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій», комунальне підприємство «Житлогосп» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири,
Позивачі звернулись до суду з позовною заявою до відповідача, у якій просять стягнути з ТОВ "Житло-Устрій" в рівних частинах на користь позивачів по 3793,95 грн. кожному матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття жилої квартири АДРЕСА_1 , яке мало місце 20.11.2019 року. Також позивачі просять стягнути з відповідача на їх користь судовий збір.
В подальшому 14.05.2021 року позивачі уточнили свої позовні вимоги, якими просили суд стягнути з ОСОБА_3 в рівних частинах на їх користь по 3793,95 грн. кожному матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири та судові витрати на користь ОСОБА_2 у розмірі 840,80 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що їм, належить у рівних частках на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу квартира, яка розташована у АДРЕСА_2 .
20.11.2019 року близько 19 год. 16 хвил. відбулося залиття квартири.
21.11.2019 року представниками ТОВ « Житло-Устрій» було складено акт від 21.11.2019 року у якому зазначено, що близько 19 год. 16 хв. 20.11.2019 року надійшла заява з кв. АДРЕСА_3 про намокання у стелі. Аварійною бригадою о 19 годині 30 хвилин були виявлені витоки води з різьби на приладі опалення у кухні у квартирі АДРЕСА_4 , для усунення яких було накладено бандаж, а наступного дня(21.11.2019 року) були проведені зварювальні роботи по усуненню витоків. Актом про обстеження технічного стану на перемет затоплення квартири 7 квартирою АДРЕСА_5 від 22.11.2019 року складеним представниками КП «Житлогосп», підтверджується факт затоплення та наявність слідів затікання у вигляді мокрих жовтих плям площею близько 1 кв.м в кухні на стику з`єднання стіни зі стелею та по стику з`єднання плит перекриття.
Згідно з кошторисом ремонтних робіт від 24.11.2019 року за адресою місто Олександрія, Покровська,10-А/7 вартість матеріалів для ремонту стелі складає 4807,40 грн., а вартість робіт 2780,50 грн., у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом, та просять його задовольнити.
ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА
Відповідачка у судове засідання не з`явилась про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ, ЯКА НЕ ЗАЯВЛЯЄ САМОСТІЙНИХ ВИМОГ
Треті особи, які не заявляє самостійних вимог: представники Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій» та комунальне підприємство «Житлогосп» у судове засідання не з`явились, про час та місце його проведення повідомлені належним чином.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.09.2020 року справу №398/3118/20 (провадження №2/398/1622/20) розподілено судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Орловському В.В.
Ухвалою від 21 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.
30 вересня 2020 року недоліки позовної заяви усунуто.
Ухвалою судді від 30 вересня 2020 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно з розпорядженням керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.10.2021 року №861 про призначення повторного автоматизованого розподілу справ та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 05.10.2021 року справа №398/3118/20 розподілена судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероді Л.М.
06.01.2022 року ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероди Л.М.,прийнято до розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивача - адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій», комунальне підприємство «Житлогосп» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Розгляд ухвалено справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить у рівних частках на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу квартира, яка розташована у АДРЕСА_2 .
21.11.2019 року комісією у складі майстра КП «Житлогосп» Болино В.М. складено акт про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зафіксовано, що на момент обстеження квартири АДРЕСА_3 , виявлено, що внаслідок протікання води з квартири АДРЕСА_4 , наявні сліди затікання в кухні на стику з`єднання стіни зі стелею та по стику з`єднання плит перекриття, мокрі жовті плями площею близько 1 кв.м.
Згідно з кошторисом ремонтних робіт від 24.11.2019 року за адресою АДРЕСА_2 вартість матеріалів для ремонту стелі складає 4807,40 грн., а вартість робіт 2780,50 грн.
ОЦІНКА СУДУ
За ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Згідно з ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
В свою чергу, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки).
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача збитків. І якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Статтею 151 ЖК УРСР встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити своїм коштом поточний і капітальний ремонти, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування.
З огляду на наведене, враховуючи, що відповідач, як власник, відповідає за належний стан та справність внутрішньо-квартирних мереж, а презумпція вини відповідача під час розгляду справи не спростована, суд приходить до висновку щодо наявності вини відповідача у залитті квартири АДРЕСА_1 , власниками якої є позивачі, та, як наслідок, наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивачів по кожному 3793,95 грн.
Аналізуючи надані докази, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків позивачу внаслідок залиття квартири з вини відповідача, як власнику квартири, з якої відбулося затоплення, знайшов своє підтвердження, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Згідно з правилами, викладеними в статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; у часники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За правилами статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 року №417-VIII співвласники зобов`язані: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку.
Ст. 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Ч. 3 ст. 386 ЦК України встановлено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом.
Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла.
Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивачі доводять наявність шкоди та її розмір.
Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученнмя свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Згідно ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
Відповідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:
1) у разі задоволення позову - на відповідача;
2) у разі відмови в позові - на позивача;
3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 273, 280, 282, 352, 354 ЦПК України, суд,
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивача - адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій», комунальне підприємство «Житлогосп» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 3793,95 грн.(три тисячі сімсот дев`яносто три гривні 95 копійок) кожному матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиттям квартири.
Стягнути з ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_2 , судовий збір у розмірі 840,80 грн.(вісімсот сорок гривень 80 копійок).
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку та подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 30.10.2023 року.

Учасники справи:

позивачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , проживають АДРЕСА_2 ;

відповідач ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_6 ;

треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій», , місце проживання 28000, Кіровоградська область, місто Олександрія, вулиця Григорія Усика, 29; Комунальне підприємство "Житлогосп" Олександрійської міської ради, місцезнаходження: пр. Соборний, 107, м. Олександрія, Кіровоградська область.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА