ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 621/2398/21 Провадження № 2/636/183/23
08 травня 2023 року м. Чугуїв
Чугуївський міський суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Карімова І.В.,
за участю секретаря судового засідання - Ріпи І.В.
розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,
У серпні 2021 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі АТ КБ «Приватбанк») звернулося до Зміївського районного суду Харківської області в порядку вимог ст.ст. 1281,1282 ЦК України з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в сумі 8184,65 грн. за кредитним договором № б/н, укладеним 14 вересня 2007 року із ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також судових витрат, понесених позивачем у вигляді сплати судового збору в сумі 2270 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до заяви ОСОБА_2 від 14.09.2007 року про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг останній отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. В порушення умов кредитного договору ОСОБА_2 свої зобов`язання виконував частково, внаслідок чого станом на дату смерті позичальника виникла заборгованість у розмірі 8184,65 грн., з яких:7803,70 грн.- заборгованість за простроченим тілом кредиту; 380,95 грн. заборгованість за простроченими відсотками. 28 серпня 2020 року, після того, як позивач дізнався про смерть позичальника, була направлена претензія кредитора до Зміївської державної нотаріальної контори, від якої 08.09.2020 року отримані відомості, що спадкоємці померлого ОСОБА_2 із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не зверталися та спадкова справа була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк». Позивач зазначав, що 09.04.2021 року до спадкоємця позичальника ОСОБА_1 було направлено лист - претензію про погашення заборгованості, але заборгованість не погашена.
Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 17 серпня 2021 року відкрито провадження у цивільній справі, яка призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. (а.с.50).
18.11.2021 року відповідачем ОСОБА_1 до суду наданий відзив на позовну заяву АТ КБ «Приватбанк», в якому міститься прохання про відмову у задоволенні позову з посиланням на те, що він є братом померлого ОСОБА_2 і відноситься до спадкоємців за законом другої черги. Між тим на день смерті останнього спадкоємцями першої черги за законом були: батьки померлого та його діти: ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , тому вважає, що він є неналежним відповідачем. Крім того, вважав, що кредитор пропустив строк позовної давності звернення до суду з цим позовом та безпідставно нарахував за кредитним договором відсотки після закінчення строку кредитування. Просив застосувати до виниклих правовідносин наслідки пропуску строку позовної давності та замінити його на належного відповідача (а.с. 75-83).
Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 01 грудня 2021 року цивільну справу за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця направлено за територіальною підсудністю до Чугуївського міського суду Харківської області ( а.с.94-96).
Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 20 грудня 2021 року вказана цивільна справа прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, яка призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.(а.с.107).
Учасники справи до суду не з`явилися повторно, повідомлені про час та місце розгляду справи відповідно до вимог ЦПК України, тому на підставі ст. 223 ЦПК України суд вважає можливим ухвалити у справі заочне рішення.
Перевіривши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Матеріали справи свідчать про те, що 14.09.2007 рокуміж АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 був укладений кредитний договір шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, за умовами якого ОСОБА_2 отримав кредит. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник отримав платіжну картку № НОМЕР_1 строком дії 10/170 (а.с.15,16,27).
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 32 від 13 липня 2009 року(а.с.31) .
Як зазначає АТ КБ «ПриватБанк» сума заборгованості за кредитом на день смерті позичальника ОСОБА_2 складає 8184,65 грн. Вказана заборгованість не сплачена. Посилаючись на те, що зобов`язання боржника за кредитним договором не є таким, що нерозривно пов`язано з його особою і спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги та задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного в спадщину. (ст.ст. 1218, 1219,ч.1 ст.1281,ч.1 ст. 1282 ЦК України) , позивач 28 серпня 2020 року, після того як дізнався про смерть позичальника, направив претензію кредитора до Зміївської державної нотаріальної контори, від якої 08.09.2020 року отримав відомості, що спадкоємці померлого ОСОБА_2 із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не зверталися та спадкова справа була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк». Позивач зазначав, що 09.04.2021 року до спадкоємця позичальника ОСОБА_1 було направлено лист - претензію про погашення заборгованості, але заборгованість не погашена, тому АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_1 , посилаючись на те, що цей відповідач є рідним братом померлого, на час відкриття спадщини проживав та був зареєстрований разом зі спадкодавцем, не відмовлявся від спадщини, тому відповідно до вимогч.3 ст. 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину.
У своєму відзиві на позовну заяву ОСОБА_1 , заперечуючи проти задоволення вимог АТ КБ «Приватбанк», зазначав, що він є неналежним відповідачем, оскільки на час відкриття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 залишилися спадкоємці першої черги за законом: батьки та діти померлого (а.с.76). На підтвердження свого відзиву відповідач надав до суду: копію свідоцтва серії НОМЕР_2 , виданого 12.06.1975 року Єфремівським сел..ЗАГС Первомайського району Харківської області про народження ОСОБА_2 , де батьками останнього зазначені: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.80) та інформацію старости виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області від 03.11.2021 за № 246/02-23 відповідно до книг погосподарського обліку на 2006 -2010 року Слобожанської селищної ради за адресою: АДРЕСА_1 (до об`єднання Зміївського) Харківської області були зареєстровані Громадяни: ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 (а.с.79).
Відповідно до виданого Шелудьківською сільською радою Зміївського району Харківської області копії актового запису про смерть № 32 від 13 липня 2009 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 34 роки, місце смерті: Пісочин. Документ, що підтверджує факт смерті: лікарське свідоцтво про смерть № 1206 від 11.07.2009 року, видане Харківським обласним бюро СМЕ. Свідоцтво про смерть видано: ОСОБА_6 , АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_3 , Зміївський РВ УМВСУ в Харківській області, 25.03.1997 року (а.с. 31).
Відповідно до стаття 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно приписів статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 ЦК України).
У зв`язку з наведеним, суд вважає, що ОСОБА_1 є неналежним відповідачем у зазначеній справі, оскільки після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, і спадкоємцями за законом першої черги є мати померлого ОСОБА_6 та діти спадкодавця.
Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом.
Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.
Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.
У пункті 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».
Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Як вбачається з матеріалів справи АТ КБ «Приватбанк» при зверненні з позовом вказав відповідачем ОСОБА_1 , клопотань про заміну відповідача чи залучення співвідповідачів позивач не заявляв. За таких обставин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позову.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст. 10,12, 235, 258, 263 -265, 268, 280-283, 354 ЦПК України, суд
У задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач:Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, буд.1Д, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50,

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 18 травня 2023 року

Суддя І.В. Карімов