У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшли матеріали вказаної позовної заяви.

Ухвалою суду від 20.11.2023р. позовну заяву залишено без руху як таку, що не відповідає вимогам статті 175 та 177 ЦПК України, та встановлено десятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали суду було направлено на електронну адресу представника позивача та доставлено до електронної скиньки одержувача 21.11.2023р., яка зазначена в позовній заяві, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022р. у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Також, в матеріалах справи наявна розписка позивача про отримання ухвали суду (06.12.2023р.).

12.12.2023р. до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків, яку було передано судді 13.12.2023р.

В даному випадку, суд вважає, що відлік процесуального строку для усунення недоліків позову, розпочався з 22.11.2023р. (з наступного дня отримання представником позивача ухвали суду від 20.11.2023р.), враховуючи ч. 7 ст. 272 ЦПК України.

При цьому, відповідні докази про те, що адвокат Шипілов Олександр Вікторович припинив представляти інтереси позивача відсутні в матеріалах справи.

За положеннями ст.ст.122, 123 ЦПК України, строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відтак останнім днем строку на усунення недоліків позовної заяви, є 01.12.2023р., в той час як заява про усунення недоліків була подана через канцелярію суду 12.12.2023р. за відсутності заяви про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого в ухвалі суду.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом, а документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Враховуючи наведене та те, що позивач не просить суд поновити пропущений строк для усунення недоліків позову, не наводить поважних причин такого пропуску, у суду відсутні підстави для прийняття вказаної заяви з доданими до неї документами, а отже, її слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Оскільки недоліки позовної заяви у встановлений судом строк не усунуто, суд вбачає підстави для застосування ч.3 ст.185 ЦПК України.

Суд, роз`яснює позивачу, що у відповідності до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 259, 260, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про усунення недоліків - залишити без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу - повернути позивачу з усіма доданими до позову документами.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА