ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/1099/22
номер провадження 2/695/303/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Степченка М.Ю.

за участю секретаря Варданян Л.А.

розглядаючи в підготовчому судовому засіданні в м. Золотоноша цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог акціонерне товариство «Кредобанк», Приватне акціонерне товариство Страхова компанія «Вусо», Товариство з обмеженою відповідальністю «Соллі Плюс. Кременчук» про стягнення збитків, завданих ДТП, -

ВСТАНОВИВ:

У підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Максименко А.Ю. заявив клопотання про витребування в Державної податкової служби України відомостей про реєстраційний номер облікової карти платника податків фізичної особи ОСОБА_2 та витребування з ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» відомості, що ідентифікують особу, цивільно-правова відповідальність якої була застрахована згідно договору АО 2522364, посилаючись на те, що в матеріалах справи відсутні дані, ідентифікуючі відповідача, що в разі задоволення позовних вимог може створити для позивача обставини, що унеможливлять виконання рішення суду. Враховуючи, що це є конфіденційна інформація, сторона позивача не може надати суду дані відомості.

Відповідач та представники третіх осіб у підготовче засідання не з`явилися з невідомих суду причин, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Суд, вислухавши доводи представника позивача, дослідивши клопотання та матеріали справи, встановив наступні обставини.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. (ч.1 ст.84 ЦПК України).

Частиною 2 статті 84 ЦПК України визначено, що в клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. (ч.ч. 6-8 ст. 84 ЦПК України).

Враховуючи вище викладене, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що з метою всебічного з`ясування обставин справи, зокрема й встановлення інформації, щодо особи відповідача, заявлене представником позивача клопотання про витребування доказів підлягає до задоволення.

Також судом було поставлене на обговорення питання про застосування заходів процесуального примусу до АТ «Кредо Банк», в зв`язку з невиконанням ухвали суду про витребування доказів.

Представник позивача покладався на розсуд суду при вирішенні даного питання.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

11.01.2023 р. судом було постановлено ухвалу, якою витребувано в Акціонерного товариства «Кредобанк» докази, що підтверджують виплату або зарахування грошової компенсації за страховою подією, а саме внаслідок ДТП, яке мало місце 02.10.2020 р. о 19-15 год. на 104 км. + 600 м. автодороги Бориспіль-Запоріжжя за участю автомобілів ГАЗ 2410, д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_2 та автомобілем Ravon, д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , в рамках договорів №33618/2020 від 16.09.2020р., №33618/2020/1 від 16.09.2020р., №33618/2020/2 від 16.09.2020р., та докази, що підтверджують сплату санкцій за завчасне погашення кредитного договору. Згідно повідомлення про вручення копія ухвали суду від 11.01.2023 р. була отримана третьою особою 31.01.2023р.

Однак витребувані докази станом на 29.03.2023 р. суду надані не були і не повідомлено суд про неможливість їх подання.

Судом на адресу АТ «Кредобанк» знову було направлено копію ухвали від 11.01.2023р.

Однак, станом на 15.06.2023р. витребувані докази суду не були надані і не повідомлено суд про неможливість їх подання.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч.ч. 6-7 ст. 84 ЦПК України).

Проте, всупереч наведеним положенням цивільного процесуального закону вимоги ухвали суду про витребування доказів третьою особою АТ «Кредобанк» не виконані.

Суд визначає таку бездіяльність, як невиконання процесуальних обов`язків - ненадання витребуваних доказів без поважних причин, що вочевидь не відповідає принципам верховенства права та обов`язковості судового рішення, невиправдано перешкоджаючи цивільному судочинству.

Згідно ч.8 ст.84 ЦПК України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до положень ст.143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.144 ЦПК України одним із видів заходів процесуального примусу є штраф.

Згідно вимог п.3 ч.1 ст.148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

З огляду на наведені вище обставини, суд вважає, що до АТ «Кредобанк» необхідно застосувати заходи процесуального примусу - штраф в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у зв`язку із неповідомленням суду про неможливість подати докази, витребувані судом, та неподання таких доказів без поважних причин.

При цьому належить роз`ясненню, що відповідно до ч.9 ст.84, ч.2 ст.144 ЦПК України застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом, натомість положення ч.2 ст.148 ЦПК України визначають, що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі зазначеного та керуючись ст.ст. 84, 251-252, 258-260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача адвоката Максименка Артема Юрійовича про витребування відомостей задовольнити.

Витребувати в Державної податкової служби України, юридична адреса: 04053, м. Київ, вул. Львівська площа, 8, відомості про реєстраційний номер облікової карти платника податків фізичної особи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 .

Витребувати у ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», юридична адреса: 01000, м. Київ, вул. Глибочицька, 44, відомості, що ідентифікують особу, цивільно-правова відповідальність якої була застрахована згідно договору АО 2522364.

У підготовчому судовому засіданні оголосити перерву до 18.09.2023 р. об 11 год. 30 хв.

Застосувати до Акціонерного товариства «Кредобанк», юридична адреса: 79026, м. Львів, вул. Сахарова, 78, заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Стягнути з Акціонерного товариства «Кредобанк», юридична адреса: 79026, м. Львів, вул. Сахарова, 78 штраф в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1342 (одна тисяча триста сорок дві) грн.

Роз`яснити, що притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє від обов`язку подати витребувані судом докази.

Зобов`язати Акціонерне товариство «Кредобанк» подати витребувані судом документи відповідно до ухвали суду від 11.01.2023 року, не пізніше наступного дня з часу отримання цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, суд з урахуванням конкретних обставин стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Ухвала набуває законної сили з моменту підписання її суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу в частині оскарження застосованих заходів процесуального примусу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду, що не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом, стягувачем за яким є Державна судова адміністрація України (м. Київ, вул. Липська, 18/5, ).

Ухвала в частині стягнення штрафу може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з часу набрання нею законної сили.

Суддя М.Ю. Степченко