Справа № 342/1208/20
Провадження № 2/342/8/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Федів Л.М.

за участю: секретаря судового засідання Матієк І.П.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городенка клопотання про визнання зловживання процесуальними правами по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Городенківського районного суду Івано-Франківської області перебуває вказана цивільна справа.

24.10.2023 від представника відповідача ОСОБА_3 через систему "Електронний суд" надійшло клопотання про визнання зловживання процесуальними правами, в якому представник просить постановити окрему ухвалу щодо зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, порушення присяги щодо позивача та свідка, у зв`язку з виявленням під час розгляду справи підробки доказів та направити її прокурору чи органу досудового розслідування відповідно до ч.4 ст.262 ЦПК України, із зазначенням строків надання відповіді та її виконання. Обґрунтовуючи вказане клопотання представник вказує на те, що на розгляді в Городенківському районному суді Івано-Франківської області знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 . Позивачкою було заявлено свідків у справі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Вказані свідки були допитані в судовому засіданні. Зокрема, було допитано ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які засвідчили той факт, що всі події про які вони розповідали під час надання показів вони дізналися від самої ОСОБА_13 . Неодноразово звучали словосполучення «вона мені сказала», « ОСОБА_14 мені сказала», «сказала ОСОБА_14 », «вона сказала». Тобто, свідками не надано жодних нових показів, окрім переказу інформації від самого позивача. Кожен зі свідків використовував записи, попри те, що жодні із математичних розрахунків для надання свідчень не були потрібними, чим допустили порушення статті 181 ЦПК України. А саме: записи, якими може користуватись свідок при дачі показань, повинні містити в собі лише обчислення та інші дані, які важко зберегти в пам`яті. Письмові записи свідка в жодному разі не повинні містити зміст показань свідка. Для перевірки дотримання цієї вимоги закон передбачає необхідність пред`явлення цих записів для огляду судом та особами, які беруть участь у справі. Про необхідність використовувати такі записи повинна заявити сторона, за ініціативою, якої викликаний даний свідок, або сам свідок. Ці записи подаються судові та особам, які беруть участь у справі, і можуть бути приєднані до справи за ухвалою суду. Це зокрема, робиться для того, щоб усі могли переконатися, що саме ці дані є предметом свідчень. Так як сторона за ініціативою якої були викликані дані свідки або сам свідок такого клопотання не подавав, а письмові записи свідків містили у собі зміст показань свідка, - просить суд не брати до уваги свідчення, які були надано даними особами. Жодної інформації, окрім тієї, яка містилась на роздруківках що використовували свідки вони не могли пригадати. Не могли пригадати навіть те, що було опубліковано на сторінці фейсбук ОСОБА_15 навіть за день до судового засідання, за тиждень до. І взагалі, жоден із дописів окрім того, який містився на роздруківках, які вони використовували, свідки пригадати не змогли. Просить звернути увагу, що долучені до матеріалів судової справи роздруківки (аркуш справи 225-230) є ідентичними тим, що долучені позивачем при поданні позовної заяви (аркуш 9-20). Зазначене свідчить про грубе та умисне порушення вимог чинного законодавства. Бажання позивача ввести суд в оману (за що статтею 384 КК України передбачено кримінальну відповідальність).

13.11.2023 через систему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_16 поступило клопотання про визнання зловживання процесуальними правами, в якому представник зазначає, що на розгляді в Городенківському районному суді Івано-Франківської області знаходиться справа за позовом ОСОБА_17 . Позивачкою було заявлено свідків у справі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . У поданому клопотання представник вказує, що в другому реченні абзацу другого клопотання про визнання зловживання процесуальними правами від 24.10.2023 помилково зазначено, що було допитано ОСОБА_12 . Зазначений свідок був заявлений, проте не з`явився у судове засідання та свідчення у даній справі не давав. Одночасно упущено відомості щодо свідка ОСОБА_18 , яку було допитано. Відповідно, при розгляді клопотання, просить суд друге речення абзацу другого вважати викладеним наступним чином: «Зокрема, було допитано ОСОБА_10 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , які засвідчили той факт, що всі події про які вони розповідали під час надання показів вони дізналися від самої ОСОБА_21 ». Окрім цього, просить суд звернути увагу на те, що долучені до матеріалів судової справи роздруківки (аркуш справи 225-230) було вилучено саме у свідка ОСОБА_18 . Враховуючи вищевикладене, просить Городенківський районний суд, при розгляді даного клопотання врахувати дані уточнення.

16.11.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_2 поступило заперечення на клопотання (заяву) відповідача про визнання зловживання процесуальними правами, в якому представник зазначає, що 24.10.2023 в системі «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Кушнір І.Р. про визнання зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, порушення присяги щодо позивача та свідка, підробку доказів. Вважає, що аргументи клопотання суперечать фактичним обставинам справи та не ґрунтуються на вимога Закону з наступних підстав. 1.Позивач не заявляла клопотання про допит свідків ОСОБА_22 та ОСОБА_23 . 2. Судом не викликалася та не допитувалася свідок ОСОБА_24 . 3. Позивач не може допустити порушення присяги, оскільки згідно приписів ЦПК України, при проголошенні вступного слова та наданні пояснень у справі, позивач не приводиться до присяги. 4. Доказів про використання записів свідками ОСОБА_25 та ОСОБА_26 стороною відповідача не надано, оскільки вказані особи не використовували записів, що відображено звукозаписом судового процесу. Під час допиту свідків ОСОБА_27 та ОСОБА_28 сторона відповідача заяв про порушення процедури не робила. Відповідно до ст.214 ЦПК України судовий процес відбувається під керівництвом головуючого судді, який відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що має істотного значення для вирішення справи. А тому, вказаним клопотання стороною відповідача безпідставно ставиться під сумнів об`єктивність та професійність ведення процесу судом. 5. Твердження про те, що свідками «… не надано жодних нових показів, окрім переказу інформації від самого позивача» не є підставою для заявлення клопотання про зловживання процесуальними правами. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні доказів, та надає оцінку кожному доказу зокрема та всім у сукупності при ухваленні судового рішення. Слід звернути увагу на покази свідка сторони відповідача ОСОБА_29 , яка будучи приведена до присяги, під звукозапис ствердила, що особисто читала у Фейсбуці допис від імені ОСОБА_30 «… наклепи, доноси, гарна жінка…», та висловила особисте припущення про злам сторінки користувача ОСОБА_30 . 7. Стосовно роздруківок, які долучено до матеріалів справи після допиту свідка ОСОБА_31 , то під час допиту свідок повідомила суду, що є донькою позивача у справі, живе з нею в одному житловому господарстві, особисто читала коментарі ОСОБА_30 в адресу її мами. Після публікації у мережі ОСОБА_32 відповідачем негативних коментарів, які свідок теж прочитала, стан здоров`я мами погіршився. Щоб мати доказ опублікування принизливих коментарів відповідачки, мама зробила скриншоти переписки. Тому цілком логічно, що роздруківки,які були у свідка, співпадають з тими, що долучені до позовної заяви, порушенням була б ситуація, якби вони не співпадали. Свідок підкреслила, що зміст коментарів процитувала з пам`яті, тому вони прозвучали не дослівно. При цьому представник відповідача під звукозапис ствердила, що не заперечує щодо використання свідком письмових матеріалів, однак наполягала на долученні їх до справи. Тому, при ухваленні рішення, суд надасть належну оцінку показам свідка ОСОБА_33 . Проте, жодних підстав для твердження про підробку доказів у сторони відповідача немає. 8. Постановою ВС від 03 березня 2021 у справі №761/27076/19 (провадження №61-14448св20) визначено, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчинення дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть привезти, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи встановлення явної неповаги до суду чи учасників справи. Формулювання «Зловживанням правом» необхідно розуміти, як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права, injuria. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права. Постанова ВС від 12 жовтня 2021 у справі №311/2121/19 (провадження №61-11958св20). 9. При допиті свідків ОСОБА_27 , ОСОБА_28 та ОСОБА_34 , суд у передбачений ЦПК України спосіб попередив їх про відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів, після чого вказані особи чітко та послідовно повідомили суду відомі їм обставини справи, опираючись на власне сприйняття, повідомляючи про події, які були їм відомі. Всі вони підтвердили, що особисто читали коментарі ОСОБА_30 . Покази цих свідків не суперечать показанням інших свідків та письмовим матеріалам справи. 10. В той же час свідок сторони відповідача ОСОБА_35 , будучи приведеним до присяги, повідомив суду, що ніби то бачив у районному відділі освіти скаргу написану ОСОБА_36 та погоджену позивачем, тоді як письмовою відповіддю Городенківського районного відділу освіти спростовано його свідчення. Покази свідка ОСОБА_29 про наявність у книзі вхідної реєстрації Городенківської РДА запису про надходження скарги ОСОБА_37 та ОСОБА_1 не доведене матеріалами справи, суперечить письмовим відповідям районного відділу освіти та показам свідка ОСОБА_38 , який показав, що особисто ОСОБА_1 скарг не писала. Наведені недостовірні показання свідків сторони відповідача теж можуть бути розцінені, як зловживання процесуальними правами. Враховуючи наведене, представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні клопотання про визнання зловживання процесуальними правами та винесення окремої ухвали за відсутністю правових підстав для подібного реагування.

Суд, ознайомившись із доводами представника відповідача, викладеними у поданому клопотанні та в уточненні до клопотання, запереченнями на клопотання представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.

Верховний Суд в ухвалі від 16.06.2021 у справі № 753/6745/17 зазначив, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли.

Правовими підставами постановлення окремої ухвали є виявлені під час розгляду справи порушення матеріального або процесуального права, встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню таких порушень.

Окрема ухвала постановляється одночасно з ухваленням рішення в справі при вирішенні спору по суті.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що питання про постановлення окремої ухвали вирішується судом під час вирішення спору у разі наявності для того достатніх правових підстав та лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для окремої ухвали немає.

Згідно з ч. 5 ст. 262 ЦПК України, в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №438/610/14-ц (провадження №14-577цс19) вказано, що «постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки у їхній діяльності під час вирішення спору».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.04.2018 у справі № 761/32388/13-ц (провадження № 61-3251св18) зазначено, що «при вирішенні питання про постановлення окремої ухвали суд має виходити з того, що мають бути виявлені порушення закону. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є дискреційними повноваженнями суду і є його правом, а не обов`язком».

Аналогічний правовий висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 19.05.2021 у справі № 755/15473/20.

Як визначено ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 ЦПК України, серед яких, учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.Учасники зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків, суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Суд, з метою запобігання зловживання правами, активно забезпечує справедливий баланс використання учасниками процесу своїх прав і обов`язків, що не спростовує принцип змагальності сторін. Обмеження чи позбавлення процесуального права повинно застосовуватися судом відповідно до принципу пропорційності.

Як на підставу визнання зловживання процесуальними правами та постановлення окремої ухвали щодо зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, порушення присяги щодо позивача та свідка, у зв`язку з виявленням під час розгляду справи підробки доказів, представник відповідача вказує на те, що кожен зі свідків, які були допитані за клопотанням позивача, використовували записи, попри те що жодні із математичних розрахунків для надання свідчень не були потрібними, чим допустили порушення статті 181 ЦПК України. У зв`язку з тим, що письмові записи свідків містили у собі зміст показань свідка, просить суд не брати до уваги свідчення, які були надано даними особами.

Окрім цього, представник просить звернути увагу на те, що долучені до матеріалів судової справи роздруківки (аркуш справи 225-230) свідком ОСОБА_39 є ідентичними тим, що долучені позивачем при поданні позовної заяви (аркуш 9-20), що свідчить про грубе та умисне порушення вимог чинного законодавства, бажання позивача ввести суд в оману.

Вирішуючи подане клопотання представника відповідача, суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки, під час розгляду справи позивач ОСОБА_1 не допитувалася, в якості свідка, тому не попереджалася про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та не приводилась до присяги, а тому посилання представника відповідача на порушення присяги позивачем є безпідставним та необґрунтованим.

Щодо посилання представника відповідача, що кожен зі свідків, які були допитані за клопотанням позивача, використовували записи, попри те, що жодні із математичних розрахунків для надання свідчень не були потрібними, чим допустили порушення статті 181 ЦПК України, то суд вважає за необхідне зазначити те, що статтею 181 ЦПК України визначено порядок пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, а не порядок допиту свідків, який визначений статтями 230, 231 ЦПК України, а тому посилання представника відповідача на те, що свідки, які були допитані в судовому засіданні за клопотанням позивача допустили порушення статті 181 ЦПК України не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та є безпідставними.

Так, згідно статті 230 ЦПК України перед допитом свідка головуючий встановлює його особу, вік, рід занять, місце проживання і стосунки зі сторонами та іншими учасниками справи, роз`яснює його права і з`ясовує, чи не відмовляється свідок із встановлених законом підстав від давання показань. Відмова від давання показань приймається судом шляхом постановлення ухвали. Якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий під розписку попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводить його до присяги: "Я, (ім`я, по батькові, прізвище), присягаю говорити правду, нічого не приховуючи і не спотворюючи" . Текст присяги підписується свідком. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи.

Статтею 231 ЦПК України визначено, що свідок, даючи показання, може користуватися записами лише в тих випадках, якщо його показання пов`язані з будь-якими обчисленнями та іншими даними, які важко зберегти в пам`яті. Ці записи подаються судові та учасникам справи і можуть бути приєднані до справи за ухвалою суду.

Суд звертає увагу на те, що у судовому засіданні, яке було призначено для розгляду справи 26.09.2022 були допитані за клопотанням позивача, в якості свідків: ОСОБА_40 , ОСОБА_41 та ОСОБА_42 . Дані свідки були попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приведені судом до присяги, тексти та розписки яких відповідно, підписані свідками та приєднані до матеріалів справи.

Під час допиту свідків жодна із сторін не вказувала на порушення присяги свідками, таких обставин не було встановлено і судом.

Щодо твердження представника відповідача, що кожен зі свідків, які були допитані за клопотанням позивача, використовував записи, попри те що жодні із математичних розрахунків для надання свідчень не були потрібними, а також те, що письмові записи свідків містили у собі зміст показань свідка, то суд звертає увагу на те, що таких доказів в підтвердження вказаних фактів представником відповідача суду не надано. Таких фактів чи порушень не було встановлено під час допиту свідків.

Щодо посилання представника відповідача на те, що долучені до матеріалів судової справи роздруківки (аркуш справи 225-230) свідком ОСОБА_39 є ідентичними тим, що долучені позивачем при поданні позовної заяви (аркуш 9-20), що свідчить про грубе та умисне порушення вимог чинного законодавства, бажання позивача ввести суд в оману, то суд звертає увагу на те, що саме за клопотанням представника відповідача дані роздруківки були долучені до матеріалів справи. Також, слід зазначити, що під час допиту вказаного свідка представник відповідача зазначила, що не заперечує щодо використанням письмових матеріалів свідком ОСОБА_43 , однак просить вказані роздруківки долучити до матеріалів справи. Судом встановлено, що долучені роздруківки містять скриншот дописів та коментарів користувачів мережі ОСОБА_32 . Дані роздруківки не містять у собі зміст показань свідка ОСОБА_34 . Свідок ОСОБА_44 у судовому засіданні зазначала, що зміст коментарів, які велися у переписці 21 та 22.09 цитувала з пам`яті, тому можливо не дослівно їх озвучила у судовому засіданні. Користуючись роздруківкою зачитала зміст одного коментаря - користувача ОСОБА_30 .

Отже, з викладеного слідує, що твердження представника відповідача про те, що долучення до матеріалів судової справи роздруківки (аркуш справи 225-230) свідком ОСОБА_39 , які є ідентичними тим, що долучені позивачем при поданні позовної заяви (аркуш 9-20), свідчить про грубе та умисне порушення вимог чинного законодавства та бажання позивача ввести суд в оману, є помилковим.

Крім того, слід зазначити, що представником відповідача у поданому клопотанні будь-яких інших дій, які б суд міг визнати зловживанням процесуальними правами, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, які передбачені ст.44 ЦПК України, не вказано.

Враховуючи вищевикладене, підстав для визнання зловживання процесуальними правами та постановлення окремої ухвали щодо зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, порушення присяги щодо позивача та свідка, підробки доказів, судом не встановлено, у зв`язку з чим, в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про визнання зловживання процесуальними правами та постановлення окремої ухвали слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 143, 144, 258-260, 262, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про визнання зловживання процесуальними правами та постановлення окремої ухвали відмовити.

Ухвала окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 14.12.2023.

Суддя: Федів Л. М.