РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 278/1371/23

Провадження № 2/293/344/2023

05 грудня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів справу за позовом ОСОБА_1 до

Оліївської сільської ради

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі.

23.03.2023 ОСОБА_1 звернулась до Житомирського районного суду Житомирської області з позовом, відповідно до змісту якого просить:

- визначити додатковий строк для подачі нею ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 строком в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою від 25.05.2023 Житомирський районний суд Житомирської області цивільну справу №278/1371/23 за позовом ОСОБА_1 до Оліївської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом передав на розгляд за виключною підсудністю до Черняхівського районного суду Житомирської області на підставі п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України.

21.06.2023 вказана справа надійшла до Черняхівського районного суду Житомирської області, яка згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана судді Лось Л.В.

Ухвалою від 26.06.2023 суд прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до Оліївської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом до свого провадження. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 31.07.2023.

31.07.2023 розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням судді Лось Л.В. у відпустці у період з 31.07.2023 по 04.08.2023, про що секретарем судового засідання складена відповідна довідка (а.с. 60).

Ухвалою від 12.09.2023, яка в порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 12.09.2023, суд відклав підготовче засідання на 10.10.2023 та у порядку 84 ЦПК України витребував у Житомирського міського приватного нотаріуса Бочелюк В.М. копію спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою від 10.10.2023, яка в порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 10.10.2023, суд відклав підготовче засідання на 30.10.2023.

Ухвалою від 30.10.2023, яка в порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 30.10.2023, суд відклав підготовче засідання на 20.11.2023 та повторно у порядку 84 ЦПК України витребував у Житомирського міського приватного нотаріуса Бочелюк В.М. копію спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07.11.2023 на адресу суду від приватного нотаріуса Бочелюк Віри Миколаївни на запит суду надійшла копія спадкової справи № 12/2022, заведена до майна ОСОБА_2 .

Ухвалою від 20.11.2023 суд підготовче засідання закрив та призначив розгляд справи по суті на 05.12.2023.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач пояснює, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, з поважних причин, оскільки вона вважала що спадщину після смерті батька ОСОБА_2 прийняв рідній брат ОСОБА_3 , проте після смерті брата ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме в січні 2022 дізналась, що брат спадщину не прийняв, свідоцтва про право власності на спадковий будинок не отримував, а лише проживав та був зареєстрований у спадковому будинку.

Зазначає, що в період з лютого 2022 позивачка була змушена покинути Україну в зв`язку з військовою агресію рф проти України та по січень 2023 перебувала за межами України.

Позивач пояснює, що її баба ОСОБА_4 за життя отримала свідоцтво про право власності на житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 . Спадкоємцями ОСОБА_4 міг бути її чоловік ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (тобто помер раніше дружини) та дочка ОСОБА_6 , яка прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, відповідно до п.1 ч.1 ст. 549 УПК України 1963 р.

Позивач доводить, що її мати ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Спадкоємцем після смерті матері позивачки ОСОБА_6 був її чоловік ОСОБА_2 - (батько позивачки), який не оформив свої спадкові права після смерті дружини, але фактично прийняв спадщину.

Позивач пояснює, що її батько ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 можуть бути його діти: син ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_1 (позивач).

Брат позивача ОСОБА_3 спадщину після смерті батька не прийняв, до дня смерті проживав та був зареєстрований у спадковому будинку.

Позивач доводить, що за таких обставин вона є єдиною спадкоємицею за законом після смерті батька ОСОБА_2 .

При зверненні до нотаріальної контори позивачу було роз`яснено приватним нотаріусом Житомирського нотаріального округу Бочелюк В.М., що вона пропустила шести місячний строк, що визначений ст. 1272 ЦПК України, для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Житомирі.

Доводить, що інших спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 немає.

Для захисту своїх прав позивач звернулась з позовом до суду за місцем знаходження спадкового майна.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 116). У поданій до суду 27.11.2023 заяві відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Оліївської сільської ради (а.с. 118,119).

04.12.2023 представник позивача подав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати справу без його участі та участі позивача (а.с. 120).

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні 05.12.2023 відповідно до ст. 268 ЦПК України, суд підписав вступну та резолютивну частини рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_6 в с. Троковичі Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_4 (баба позивача), що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 12.10. 2000 (а.с. 5).

За життя баба позивача ОСОБА_4 отримала свідоцтво № НОМЕР_2 про право власності на житло від 18.06.1996,що розташоване за адресою АДРЕСА_1 (а.с.4).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 4).

Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла її дочка ОСОБА_6 шляхом використання особистих речей своєї матері та обробітку її присадибної ділянки, що стверджується довідкою від 19.05.2021 № 332 виданою Оліївською сільською радою Житомирського району, Житомирської області (а.с. 7).

Родинні стосунки матері позивач - ОСОБА_6 та баби позивача - ОСОБА_4 підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 26.04.1953 р., де зазначено матір"ю " ОСОБА_4 " та батьком " ОСОБА_5 " (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Житомир померла мати позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 11.02.2008,яке видане відділом реєстрації актових цивільного стану Житомирського міського управління юстиції (а.с. 10).

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок що розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_6 спадщину фактично прийняв її чоловік ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою виданою Житлово-будівельним кооперативом "Полісся" № 261 від 24.11.2021 про те, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 до дня смерті була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 . На день смерті та протягом шести місяці з дня померлої у квартині був зареєстрований ОСОБА_2 (а.с. 16)

Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу "Полісся" від 10.11.2021 № 240 ОСОБА_2 на день смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_3 (а.с. 18)

Родинні стосунки батька позивача ОСОБА_2 та матері позивача ОСОБА_6 підтверджуються свідоцтвом про шлюб, що видане Троковицькою сільською радою 11.12.1962 серія НОМЕР_5 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Житомир помер батько позивача ОСОБА_2 у віці 76 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 13.01. 2015 (а.с. 17).

Після смерті батька позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Родинний зв`язок між позивачем та померлим батьком ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_7 , від 28.11.1972 серії НОМЕР_7 , у якому у графі "батько" записаний ОСОБА_2 (а.с.12)

ОСОБА_7 зареєструвала шлюб 31.08.1991 з ОСОБА_8 та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на " ОСОБА_9 ", що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_8 від 31.08.1991 (а.с. 13).

Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) після смерті ОСОБА_2 інформація у Спадковому реєстрі відсутня за запитом ОСОБА_2 що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с 102 з/с,103).

За даними повторного свідоцтва про народження серія НОМЕР_9 від 20.07.2013 в батьків позивачки ОСОБА_2 та ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 син ОСОБА_3 (а.с. 11).

Згідно довідки№ 1008 від 05.10.2020 (брат позивача) ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , але власності на земельну ділянку та на земельний пай не формлював (а.с. 19).

ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_3 в с. Троковичі Черняхівського району Житомирської області в віці 57 років помер , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_10 ,яке видане виконкомом Оліївської сільської ради Житомирського району,Житомирської області 16.03.2021 (а.с.21).

Позивач, як дочка ОСОБА_2 для оформлення спадкових прав, звернулась до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Бочелюк В.М., в результаті чого 17.01.2022 нотаріусом позивачу роз`яснив про необхідність звернення до суду в зв`язку з відсутністю інформації про фактичний вступ в спадщину, а також було роз`яснено про пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька, що визначений ст. 1272 ЦПК України (а.с. 21).

10 травня 2023 року за № 42/02-31 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Бочелюк В.М., позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_2 так як факт прийняття спадщини після смерті батька не підтверджено (а.с. 39-40).

Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, та звернулась до суду з цим позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті батька- ОСОБА_2 вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки вважала що спадщину після смерті батька прийняв рідній брат ОСОБА_3 , однак про те, що він не прийняв спадщину, а лиш проживав та був зареєстрований у спадковому будинку позивач дізналась після смерті брата . Тому позивачу фактично стало відомо з січня 2022 року про те, що вона як спадкоємиця за законом після смерті батька пропустила шести місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Водночас позивач з лютого 2022 по січень 2023 перебувала за кордоном тому до нотаріуса не мала можливості звернутися.

Необізнаність спадкоємця з приводу таких обставин, на переконання суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13,79,81, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 1 (один) місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Житомир.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_11 )

Відповідач: Оліївська сільська рада (місцезнаходження: Леоніда Ступницького, 68, с.Оліївка, Житомирський район, Житомирська область, 12402, )

Повний текст рішення складений та підписаний:14.12.2023.

Суддя Людмила ЛОСЬ