У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"13" грудня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровського управління поліції Головного управління національної поліції в м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м. Києві, Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про поновлення права спільної власності на квартиру,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Дніпровського управління поліції Головного управління національної поліції в м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м. Києві, Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про поновлення права спільної власності на квартиру.

Згідно наказу Голови Дніпровського районного суду міста Києва від 30 листопада 2023 року № 66/а, зокрема, суддю Арапіну Н.Є. направлено на навчання до Національної школи суддів України у підготовці суддів місцевих загальних судів для підтримання кваліфікації в онлайн режимі з 04 грудня по 08 грудня 2023 року, у зв`язку з чим цю ухвалу судом постановлено 13 грудня 2023 року.

Згідно ч. 6 ст. 186 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Судом здійснено запит до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 .

12 грудня 2023 року сформовано відповідь на вказаний запит.

Згідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», ОСОБА_2 вибув із зареєстрованого місця проживання у Дніпровському районі м. Києва.

Статтею 11 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" передбачено, що реєстрація місця проживання та місця перебування осіб здійснюється органом реєстрації. При цьому у ст. 3 зазначеного закону визначені терміни місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік; місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає постійно або тимчасово.

З урахуванням зазначених вимог діючого законодавства позивачу необхідно зазначити останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування відповідача та чим це підтверджується.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).

Отже, відповідачем у справі є та особа, до якої звернена позовна вимога.

Обов`язкове зазначення відповідача у справі та його основних реквізитів передбачено п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Так, позивач у вступній частині позовної заяви визначає відповідачами з поміж іншого Дніпровське управління поліції Головного управління національної поліції в м. Києві, Центр надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м. Києві, Дніпровську районну в м. Києві державну адміністрацію.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви убачається, що позивач просить суд Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд:

1)визнати викладений відповідачем 1 ОСОБА_2 факт про загублення ним Дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 у заяві від 12 грудня 20178 року таким, що не відповідає дійсності;

2)визнати викладений відповідачем 1 ОСОБА_2 факт про загублення його матір`ю ОСОБА_5 свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 у його письмових поясненнях від 22 грудня 2017 року таким, що не відповідає дійсності;

3)визнати видану відповідачем 2 Дніпровський управлінням поліції ГУНП в м. Києві відповідь від 26 грудня 2017 року у формі письмової рекомендації про необхідність відповідачу 1 ОСОБА_2 звернутись для отримання дублікату свідоцтва про право власності на житло за місцем його видачі такою, що не є недійсною;

4)визнати Розпорядження Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації приватизаційну справу на квартиру АДРЕСА_1 недійсним.

Суд звертає увагу, що предмет позову, тобто певна правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви.

Отже, наведене свідчить про невідповідність змісту позовних вимог до суб`єктного складу осіб, які мають відповідати за цим позовом. А відтак позивачу слід остаточно визначитися із складом учасників судового процесу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У позовній заяві позивач зазначає третьою особою без самостійних вимог ОСОБА_3 .

Однак, як убачається зі змісту позовної заяви позивачем не зазначено на стороні позивача чи відповідачів слід залучити ОСОБА_3 в якості третьої особи та не зазначено обґрунтування такого залучення: яким чином рішення у справі може вплинути на його права або обов`язки щодо позивача або відповідачів.

Тому позивачу слід зазначити, на стороні позивача чи відповідачів слід залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 та обґрунтування такого залучення.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду фічичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних (1 073,60 грн).

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З прохальної частини позовної заяви убачається, що позивачем заявлено чотири немайнові вимоги, а відтак ставка судового збору по цій справі становить 4 294,40 грн.

Позивачем додано до позовної заяви квитанцію № 9317-1423-2851-4534 на суму 1 610, 40 грн.

Згідно з ч. 1,2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Тобто, суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

З позовної заяви, а також згідно відомостей, що містяться в Автоматизованій системі документообігу суду, судом встановлено, що квитанцію № 9317-1423-2851-4534 на суму 1 610, 40 грн використано позивачем при поданні позовної заяви в межах справи № 755/16809/23, де ухвалою суду від 02 листопада 2023 року повернуто позовну заяву позивачу.

Суд зазначає, що доданий до цієї позовної заяви доказ сплати судового збору не є належним, оскільки був використаний в межах іншої справи та зарахований при поданні іншого позову.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: повернення заяви або скарги.

Таким чином, використовуючи одну й ту саму квитанцію про сплату судового збору, позивач не позбавлений права звернутися до суду із клопотанням про повернення судового збору в межах справи № 755/16809/23 в будь-який час, в тому числі і після розгляду повторно поданої позовної заяви.

Крім того, у постанові від 13.02.2019 Верховний Суд у справі № 1540/3297/18 встановивши, що на підтвердження доказів сплати судового збору позивачем при поданні позовної заяви у цій справі було подано платіжне доручення від 16.05.2018 № 707, яке раніше позивач додавав до первісної позовної заяви у справі № 815/2416/18, та суд повернув позовну заяву у останній справі, дійшов висновку, що суди першої та апеляційної інстанцій правильно вказали, що повторно поданий той же платіжний документ про сплату збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання повторної позовної заяви.

Зважаючи на викладене, суд зауважує, що неможливість використання документа про сплату судового збору, який подавався до первинної позовної заяви, яку суд повернув позивачу, не обмежує та не порушує прав позивача в частині обов`язку нести додаткові майнові витрати у зв`язку зі зверненням до суду, оскільки згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" такий позивач має право на повернення суми судового збору, сплаченого за подання первісної заяви, яка була йому повернута.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.11.2021 у справі №9901/447/21.

Тому позивачу необхідно долучити до позовних матеріалів докази сплати ним судового збору у розмірі 4 294,40 грн.

Крім того, відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Натомість, додані до позовної заяви копії документів належним чином не засвідчені, а саме не містять дати такого засвідчення, відмітки «згідно з оригіналом».

Тому з урахуванням викладеного позивачу необхідно надати належним чином засвідчені копії документів долучених до позовної заяви у відповідності до кількості учасників судового розгляду.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, ст. 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровського управління поліції Головного управління національної поліції в м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м. Києві, Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про поновлення права спільної власності на квартиру залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є.Арапіна