ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9555/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали заяви заяву адвоката Бордунової Надії Олександрівни подану в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

у листопаді 2023 року адвокат Бордунова Надія Олександрівна звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано судді Гусак О.С.

Одночасно подала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 72,5 кв.м., житловою площею 41,30 кв.м. власником якої є ОСОБА_3 .

На обґрунтування вимог заяви посилається на ті обставини, що ОСОБА_1 було подано позов про визнання права власності, оскільки в період шлюбу позивачем в порядку спадкування набуто право власності на нерухоме майно після смерті її батька. За особисті кошти, які отримано позивачем від продажу спадкового майна нею придбано квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 72,5 кв.м. та житловою площею 41,30 кв.м., проте право власності на вказану вище квартиру зареєстровано за відповідачем ОСОБА_3 , матір`ю її чоловіка, що відбулось виключно у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 та її чоловік ОСОБА_2 з 27 серпня 2001 року перебували на обліку на поліпшення житлових умов, відтак реєстрація права власності на спірну квартиру за позивачем призвела б того, що сторони втратили право на перебування на обліку на поліпшення житлових умов. Вважає, що протягом розгляду справи існує висока вірогідність того, що з метою ускладнення розгляду справи, або задля особистого збагачення відповідач ОСОБА_3 може відчужити спірну квартиру, що у випадку задоволення позовних вимог по даній справі буде підставою для ініціювання нового позову задля захисту майнових прав позивача. Тобто можуть виникнути об`єктивні труднощі у виконанні рішення суду, а право позивача на судовий захист буде ілюзорним. З метою уникнення утруднення виконання рішення суду просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру на час розгляду справи.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Згідно частини 3 статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними із заявленими позивачем вимогами.

За приписами статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, та забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» (далі - Постанова), розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За змістом пункту 10 Постанови заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Заявник посилається на те, що існує висока ймовірність вчинення відповідачем ОСОБА_3 дій щодо відчуження (перереєстрування/переоформлення) квартири третім особам, що може порушити права позивача.

Зазначена квартира фактично і є предметом спору, який виник між сторонами.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист її порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача. Невжиття заходу до забезпечення позову може призвести до того, що ухиляючись від майбутнього виконання рішення суду у даній справі, відповідач зможе здійснити відчуження спірного майна на користь інших осіб, що призведе до затягування розгляду справи та обмеження прав позивача на судовий ефективний судовий захист.

При цьому, накладення арешту на спірне майно до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Враховуючи предмет даного позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, їх обґрунтованість, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову (накладення арешту на рухоме майно) та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе заяву позивача про забезпечення позову задовольнити шляхом накладення арешту на належне майно відповідача.

Керуючись ст. ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

заяву адвоката Бордунової Надії Олександрівни подану в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

В якості забезпечення позову накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 72,5 кв.м., житловою площею 41,30 кв.м. власником якої є ОСОБА_3 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Суддя О.С. Гусак