Справа № 567/734/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Венгерчук А.О.

при секретарі - Пономаренко Р.А.

з участю

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Острозька міська рада Рівненської області про усунення від права на спадкування

встановив:

Острозьким районним судом Рівненської області за правилами загального позовного провадження розглядається справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Острозька міська рада Рівненської області про усунення від права на спадкування.

В судовому засіданні представником позивача втретє подано клопотання про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи на вирішення якої він просить поставити наступне питання: рукописні написи у заповіті від 14.06.2019, посвідченому секретарем Вельбівненської сільської ради Острозького району Рівненської області Муштук К.С., зареєстрованому в реєстрі за реєстровим номером 22 "Заповіт мною прочитано вголос та підписано власноручно" та " ОСОБА_5 " виконано ОСОБА_4 чи іншою особою.

В обґрунтування клопотання зазначає, що для встановлення цих обставин слід призначити судову почеркознавчу експертизу також і у даній справі, оскільки вважає, що висновок експерта, що був складений у справі №567/1508/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Острозька міська рада Рівненської області про визнання заповіту недійсним, не є належним доказом, оскільки обставини щодо встановлення виконавця рукописних написів в заповіті від 14.06.2019 у цивільній справі №567/1508/19 не встановлювались та в ході проведення судових почеркознавчих експертиз питання щодо ідентифікації конкретного виконавця рукописних написів у заповіті від 14.06.2019 не ставились. Окрім того вказує, що предметом доказування у справі, що розглядається зараз, є доведення факту, що саме спадкоємець за заповітом від 14.06.2019 ОСОБА_4 виконала згадані рукописні написи, тобто маючи корисливий умисел, умисно вчинила дії, результатом яких є збільшення її частки у спадщині після смерті ОСОБА_5 , в зв`язку з чим просить призначити судову почеркознавчу експертизу.

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечив проти клопотання про призначення експертизи, вказавши, що зазначені обставини встановленні рішеннями судів і повторного встановлення не потребують. Заявлене клопотання представником позивача вважає безпідставним та зловживанням правом.

Вивчивши клопотання та заслухавши думку учасників судового розгляду, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Острозького районного суду Рівненської області перебувала цивільна справа №567/1508/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Острозька міська рада Рівненської області про визнання заповіту недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування.

В ході розгляду даної справи було призначено та проведено судову почеркознавчу експертизу та повторну судову почеркознавчу експертизу на вирішення яких, серед іншого, було поставлено питання: рукописні написи у заповіті від 14.06.2019, посвідченому секретарем Вельбівненської сільської ради Острозького району Рівненської області Муштук К.С., зареєстрованому в реєстрі за реєстровим номером 22 "Заповіт мною прочитано вголос та підписано власноручно" та " ОСОБА_5 " виконано ОСОБА_5 чи іншою особою.

Отже, щодо обставин вчинення написів в заповіті заповідачем, про що просить представник позивача, надано відповідні висновки експертів.

Відповідно до постанови Рівненського апеляційного суду від 06.09.2022, постанови Верховного Суду від 15.02.2023 вбачається, що обставини встановлені даними висновками експертів не були скасовані та не були піддані сумніву щодо порушень процесуальних норм, які регламентують сам порядок призначення й проведення експертизи.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно з ч. 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За положеннями ч. 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Істотних порушень процесуальних норм, які регламентують сам порядок призначення й проведення експертизи та належних обґрунтувань необхідності повторного встановлення обставин щодо вчинення написів у заповіті від 14.06.2019, щодо яких вже надані відповідні висновки експертів, представником позивача не наведено та в судовому засіданні не встановлено.

Окрім того, в судовому засіданні встановлено, що представник позивача вже двічі звертався з аналогічними клопотаннями про призначення судової почеркознавчої експертизи, в задоволенні яких ухвалами суду від 07.11.2022 та 01.03.2023 було відмовлено.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

З клопотання представника позивача вбачається, що воно стосується процесуальних питань вже вирішених судом 07.11.2023 та 01.03.2023, представник позивача фактично не погоджується з вказаними ухвалами, та знову ставить вимоги про призначення експертизи, що вже було вирішено судом.

Приймаючи до уваги вищевикладене, а також, що представником позивача у клопотанні не наведено будь-яких нових обставин та доводів, суд приходить до висновку, що повторне клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання.

На підставі п. 6 ч. 1 ст. 251, ст. 253 ЦПК України, суд

постановив:

в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Острозька міська рада Рівненської області про усунення від права на спадкування, відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 13.12.2023.

Суддя Острозького районного суду Венгерчук А.О.