СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/398/23
ун. № 211/3345/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., при секретарі Шило М.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року позивач звернувся до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із вказаним позовом про поділ майна подружжя.

Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу від 06.07.2021 р. вказану справу передано за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва Коваль О.А. від 27.09.2021 р. відкрито провадження у даній справі у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 24.01.2022 р. зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду із первісним позовом та постановлено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 25.08.2022 р. Кириленко Т.В. вказану справу прийнято до провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.11.2022 р. закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 09.06.2023 р. Єросової І.Ю. прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя. Вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Викликано сторони у судове засідання для розгляду справи по суті. Повторно скеровано ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 24.02.2023 р. про витребування доказів від приватного нотаріуса Сліпченко А.В. на виконання якої нотаріусом надані витребувані судом докази.

У судове засідання 10.10.2023 р. сторони, їхні представники належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, до суду не з`явилися (а.с.170-173).

У судове засідання 13.11.20223 р. сторони, їхні представники належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, не з`явилися (195-198).

У зв`язку із неможливістю вирішення спору за наявними матеріалами, ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13.11.2023 р. визнано явку позивачів за основним та зустрічним позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обов`язковою, про що повідомлено їх ухвалою від 13.11.2023 р.

27.11.2023 р. від адвоката Горелкова М.М., який представляє інтереси позивача за первісним позовом надійшла заява про відкладення судового засідання 28.11.2023 р.

У судове засідання 28.11.2023 р. позивач за основним позовом та його представник не зявилися. Позивач повідомлений про час та місце судового розгляду належним чином.

У судове засідання 28.11.2023 р. позивач за зустрічним позовом та її представник не з`явилися. Позивач повідомлена про час та місце судового розгляду належним чином.

З метою перевірки актуального місця реєстрації сторін у справі судом здійснено витяги з ЄДДР, за результатами чого підтверджено адресу місця реєстрації позивачів, з чого слідує, що відправлення поштової кореспонденції здійснювалося за адресами за зареєстрованим місцем проживання осіб, які окрім того вказали свої адреси у своїх заявах.

Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі N 759/14068/19 (провадження N 61-8505св22).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, під повторністю неявки до суду в цивільному процесі слід розуміти другу неявку підряд (поспіль) належно повідомленого позивача.

З наведеного слідує, що право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності дворазового належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, двократної, послідовної неявки позивача до суду та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі №348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, визнання судом явки позивача та відповідача обов`язковою і їх нез`явлення у судове засідання, приймаючи до уваги недостатність у матеріалах справи доказів для ухвалення законного та обґрунтованого рішення та необхідність надання сторонами особистих пояснень, суддя вважає можливим залишити позовну заяву та зустрічний позов без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257, 260, 261, 352, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам, що залишення позову без розгляду не позбавляє права позивача повторно звернутися до суду з даним позовом після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцати днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова