15.06.2023 Справа № 756/5390/23
Ун.№756/5390/23
Пр.№2/756/3163/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року Оболонський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.
секретаря Любін А.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович, Подільський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

27.04.2023 позивачка звернулася до суду з позовом до відповідачів про зняття арешту з майна, в якому просила звільнити з-під арешту та зняти заборону на нерухоме майно, накладених старшим виконавцем Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ Бабенко О.О. на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення на нього заборони від 06.03.2017, ВП №53530473, номер запису про обтяження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 19456723, земельну ділянку кадастровий № 8 000 000 000:78:264:0025, площею 0,0402 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

В підготовчому судовому засіданні 14.06.2023 позивач залишила залу судового засідання до завершення такого засідання судом. Зазначене було здійснено нею після того, як судом було надано їй можливість заявити клопотання на цій стадії процесу, однак всупереч розпорядженням головуючого позивач стала аргументувати неможливість продовження судового засідання, оскільки відповідачі та треті особи були повідомлені про дату та час проведення підготовчого судового засідання менш ніж за десять днів до судового засідання. Роз`яснення суду про те, що питання про розгляд справи та належність повідомлення осіб, які беруть участь у ній, буде вирішено пізніше після розгляду клопотань позивача, залишилось проігнороване позивачем.

При цьому, суд зауважує те, що відповідно до ч.1 ст.198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

У главі 6 розділу ІІІ ЦПК України визначено черговість дій суду після відкриття судового засідання, зокрема, після роз`яснення прав та обов`язків (ст.221) суд розглядає заяви та клопотання (ст.222) і лише після цього вирішує питання щодо застосування наслідків неявки в судове засідання учасників справи (ст.223).

Саме такого алгоритму дій дотримувався суд у підготовчому судовому засіданні у цій справі.

Відповідно до ч.3 ст.216 ЦПК України, учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Всупереч положення зазначеної норми процесуального закону, позивач продовжувала наполягати на відкладенні судового засідання у зв`язку з несвоєчасним отриманням судових повісток іншими учасникам справи, незважаючи на розпорядження головуючого та необхідність дотримання порядку судового засідання, після чого залишивши зал судового засідання до його завершення позивач, на думку суду, висловила зневагу до суду і встановлених правил.

При цьому, предметом позову у справі є звільнення з-під арешту належного позивачу майна, яке накладене постановою державного виконавця Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), копія якої до позовної заяви не долучена. Разом з тим. До позову додано клопотання про витребування доказів, а саме матеріалів виконавчого провадження №53530473 та №66440862, яке позивачем в підготовчому судовому засіданні заявлено не було всупереч розпоряджень головуючого та роз`яснення порядку розгляду справи. Така, свавільна, на думку суду, поведінка позивача суперечить завданням цивільного судочинства, призводить до затягування розгляду справи.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до частини шостої цієї статті, наслідки, визначені частинами третьою - п`ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання.

Вказана норма закону пов`язує право суду залишити позовну заяву без розгляду за таких умов: позивач (його представник) був присутній в судовому засіданні, зокрема, його особу було встановлено в підготовчій частині судового засідання; позивач (його представник) залишив зал судового засідання з власної ініціативи, не бажаючи брати участі в засіданні; розгляд справи не було закінчено; позивач не подав заяви (усної чи письмової) про розгляд справи за його відсутності.

З метою запобігання зловживанню процесуальними правами учасниками справи, враховуючи те, що позивачка була присутня в залі судового засідання, її особу встановлено судом, вона залишила залу суду з власної ініціативи, не повідомивши суд про наявність поважних причин, які спонукали до цього, розгляд справи з цих підстав не було завершено, суд вважає правильним залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Посилання позивача на не вирішення судом її клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з неналежним повідомленням інших учасників справи, відмова від заявлення клопотань, вирішення яких має значення у справі та зволікання з цим може негативно вплинути на повноту та своєчасність судового розгляду, на думку суду, не є поважними причинами для залишення зали судового засідання, оскільки всі процесуальні дії суду та постановлені рішення мають бути оскаржені в порядку передбаченому чинним законодавством і незгода з ними не може спонукати учасників справи до вчинення свавільних дій, які перешкоджають суду у забезпеченні завдань цивільного судочинства.

Аналогічні висновки щодо застосування вищезазначених норм процесуального права висловлено Верховним Судом у постанові від 22.02.2023 у справі №605/601/21.

За таких обставин, керуючись ст. 223 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович, Подільський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя А.М.Майбоженко