Провадження № 2/638/5601/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Бикової Д.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова знаходиться вищевказана справа.

Представник відповідача через канцелярію суду подала заяву проти розгляду справи в спрощеному провадженні. Свою заяву обґрунтовує тим, що характер спірних правовідносин вимагає дослідження ряду питань, котрі можуть бути поставлені лише при безпосередній участі у судовому засіданні. З урахуванням предмета спору, характеру спірних правовідносин та предмету доказування у справі вимагають проведення судового засідання в порядку загального провадження для повного і всебічного встановлення обставин справи, складності справи та обсягу наданих позивачем доказів для вивчення, необхідністю залучення свідків у справі для встановлення істини по справі, необхідністю залучення третіх осіб у справі, необхідністю призначення експертизи, характеру спірних правовідносин, значення справи для відповідача, враховуючи той факт, що вказана справа не належить відповідно ст.274 ЦПК України до категорії малозначних справ, заперечувала проти слухання справи за правилами спрощеного позовного провадження. Також, представником відповідача подано клопотання про виклик свідків, які, на їїдумку, можуть спростувати наявність вини ОСОБА_3 у завданні шкоди.

Позивачем подано клопотання про виклик свідків, які, на її думку, можуть підтвердити винуватість відповідачів.

У судовому засіданні позивач підтримала заявлене нею клопотання та просила відмовити у задоволенні клопотань представника відповідача, представник відповідача підтримала заявлені нею клопотання та покладалась на розсуд суду щодо заявленого клопотання позивача, також зазначила, що відповідач ОСОБА_4 померла та просила витребувати відповідну інформацію, оскільки самостійно не може її отримати, позивач не заперечувала у витребуванні інформації.

Суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Ухвалою суду від 24.10.2023 року відкрито спрощене провадження з повідомленням сторін по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Положенням ч.1 ст.277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ч.4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження регулюється главою 10 ЦПК України.

При визначенні порядку судового розгляду цієї справи судом застосовано процесуальні вимоги ч. 4, ч. 6 ст. 19, ст. 274 ЦПК України та із урахуванням предмету позову встановлено, що ця справа відноситься до категорії незначної складності справ.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Частиною 6 ст.19 ЦПК України визначено критерії малозначних справ.

Згідно ч. 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною, дана категорія справ передбачає собою розгляд позовів у скорочені терміни, відтак розглядається в порядку спрощеного провадження.

З клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не вбачається перешкод для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, крім цього, сторони не позбавлені права подати всі необхідні докази на підтвердження чи заперечення позовних вимог до початку розгляду справи по суті.

Суд наголошує, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Щодо клопотань про виклик свідків, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.90 ЦПК України показання свідка це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Статтею 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Таким чином, заявлені сторонами свідки можуть повідомити обставини, що стосуються предмета доказування у зазначеній справі, клопотання про виклик свідка подані своєчасно, а відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно п.2 ч.2 ст. 84 ЦПК України, у клопотання повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно п.4 ч.4 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За положенням ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Враховуючи викладене, з метою з`ясування складу учасників справи, клопотання представника відповідача щодо витребування інформації про смерть ОСОБА_4 , обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 261, 277, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про розгляд в загальному провадженні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири залишити без задоволення.

Клопотання позивача про виклик свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задовольнити.

Клопотання представника відповідача про виклик свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 задовольнити.

У відповідності до ч.4 ст.91 ЦПК України попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Клопотання представника відповідача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції інформацію щодо наявності або відсутності актового запису про смерть ОСОБА_4 (дата народження невідома), РНОКПП НОМЕР_1 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 видан Іллічівським РВ Маріупольського МУ УМВС України в Донецькій області 08.06.2002 року, у випадку наявності надати копію актового запису про смерть останньої.

Витребувані докази направити на адресу Дзержинського районного суду м.Харкова в п`ятиденний термін з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити що відповідно до ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Є.В.Невеніцин