Справа № 932/5476/23
Провадження №2-з/932/38/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в особі судді Кудрявцевої Т.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кудрявцевої Т.О. від розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову або доказів, де відповідачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , у справі № 932/5476/23, -

В С Т А Н О В И В:

13 червня 2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Кудрявцевої Т.О. від розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову або доказів, де відповідачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , у справі № 932/5476/23.

Розглянувши заяву про відвід судді, ознайомившись з матеріалами справи № 932/5476/23, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ч.1, 2, 3 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У відповідності до положень ч.2, 3 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Зі змісту статті 40 ЦПК України вбачається, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

У відповідності до положень п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді від 19.05.2006 року, що схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, які адресовані суддям для використання, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно із оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен ( Van Leuven ) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім. При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Вбачається, що 12.06.2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 , в якій заявник просить забезпечити позов шляхом заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим уповноваженим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію права власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку тощо) щодо нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.06.2023 року суддя Кудрявцева Т.О. визначена для розгляду даної заяви (Єдиний унікальний номер судової справи:№932/5476/23, провадження: № 2-з/932/38/23).

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська в особі судді Кудрявцевої Т.О. від 12.06.2023 року відмовлено ОСОБА_2 у задоволенні заяви про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 . Постановляючи вказану ухвалу, суд дійшов висновку про те, що до заяви про забезпечення позову заявником не додано жодного доказу на підтвердження вимог цієї заяви про забезпечення позову у вказаний ним спосіб, не надано доказів того, що особами, яких він зазначив як відповідачами у позові, який він має намір подати, наразі здійснюються будь-які дії, спрямовані на відчуження вищевказаного нерухомого майна; в заяві про забезпечення позову відсутнє обґрунтування наявності фактичних обставин, зважаючи на предмет майбутнього позову та зазначені у заяві підстави, з якими заявник ОСОБА_2 пов`язує застосування вказаних ним у заяві заходів забезпечення позову. Вказане позбавляє суд можливості пересвідчитися, зокрема, у тому, чи дійсно між сторонами виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду; з`ясувати відповідність видів забезпечення позову, які просить застосувати позивач позовним вимогам; крім того, суд позбавлений можливості при розгляді даної заяви про забезпечення позову здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності його вимог щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, з якою позивач має намір звернутися до суду, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Судом також встановлено, що з заявою ОСОБА_1 про відвід судді від розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову або доказів, де відповідачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , у справі № 932/5476/23, а також письмовими Запереченнями проти заяви ОСОБА_2 , заявою про розгляд заяви ОСОБА_2 за присутності ОСОБА_1 , які надійшли від ОСОБА_1 до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська 13 червня 2023 року, суддя Кудрявцева Т.О. була ознайомлена після постановлення вищевказаної ухвали від 12 червня 2023 року, якою ОСОБА_2 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Вказана заява ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 , була розглянута з урахуванням наданих заявником доказів, без повідомлення учасників справи та у передбачений ЦПК України строк, що відповідає положенням ч. 1, 6 ст. 153 ЦПК України.

В обгрунтування клопотання про відвід судді Кудрявцевої Т.О. від розгляду даної справи №932/5476/23, провадження: № 2-з/932/38/23, ОСОБА_1 посилається в заяві про відвід на те, що 13.06.2023 року з офіційного сайту Судова влада України їй стало відомо, що ОСОБА_2 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із заявою про забезпечення позову або доказів, напевно до подання позовної заяви, відповідачами по даній заяві зазначено її - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 . Вона вважає, що суддя Кудрявцева Т.О. не може приймати участь у розгляді вказаної заяви, оскільки прямо заінтересована у результаті її розгляду та є обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді. Так, зокрема, 05.04.2002 року на підставі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Рудкевич Євгеном Володимировичем за реєстровим № 1921 від 05 квітня 2002 року, вона - ОСОБА_1 набула права власності на вказану квартиру. 07.12.2017 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська винесено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_3 до неї та ОСОБА_7 задоволені в повному обсязі, а саме: визнано договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 реєстровий № 1921, укладений 05 квітня 2002 року між ОСОБА_7 , що діяла від імені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_1 , удаваним в частині покупця; змінено у договорі купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 за реєстровим № 1921 від 05 квітня 2002 року сторону договору, а саме покупця квартири в цьому договорі з ОСОБА_1 на ОСОБА_3 ; усунуто ОСОБА_3 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 , шляхом виселення ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 , та знято ОСОБА_1 з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2 ; стягнуто з ОСОБА_7 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 сплачений судовий збір по 960 грн. 02.07.2018 року право власності на квартиру було зареєстровано за ОСОБА_3 державним реєстратором виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області Третяк Т.В. 21.08.2018 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мельник О.І. було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно іпотеку, серія та номер: 716 від 21.08.2018 року. За даними Реєстру іпотекодержателем був ОСОБА_2 , іпотекодавцем - ОСОБА_3 , розмір основного зобов`язання, забезпеченого іпотекою, склав 800 000 гри.; строк виконання зобов`язання з 21.08.2018 року по 21.10.2018 року - тобто 2 місяці.

ОСОБА_1 також в заяві про відвід зазначає, що 31.10.2018 року її в примусовому порядку виселив державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Григорчук П.В. без надання жодних пояснень, окрім витягу з Реєстру, де власник ОСОБА_3 02.11.2018 року, одразу після її примусового виселення, було задоволено вимоги іпотекодержателя та право власності перейшло від ОСОБА_3 до ОСОБА_2 28.03.2019 року постановою Дніпровського апеляційного суду її апеляційну скаргу було задоволено, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.12.2017 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 12.04.2019 року за її заявою нею було отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. 06.05.2019 року було подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно суб`єктами державної реєстрації стосовно квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101), окрім відновлення або реєстрації права власності за нею. 07.05.2019 року ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська (справа № 200/6915/19) вищевказану заяву було задоволено повністю.

15.05.2019 року з метою захисту свого законного права власності вона звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська (справа № 200/7407/19) із вимогами про витребування з чужого незаконного володіння її майна. 13.06.2019 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська винесено ухвалу про відкриття спрощеного провадження та розгляду справи без виклику сторін. 23.08.2019 року Соборним ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області було відкрито виконавче провадження № 59890981, де боржником є ОСОБА_2 , а стягувачем є ОСОБА_10 . 30.10.2019 року до канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява нібито від неї із підписом, який схожий на її, про залишення позовної заяви без розгляду, повернення сплаченого судового збору та скасування заходів забезпечення позову. 31.10.2019 року в рамках виконавчого провадження було продано на прилюдних торгах квартиру, яка вибула з її володіння поза її волею. Відповідно до протоколу № 441320 проведення електронних торгів, торги відбулися 31.10.2019 року та 14.11.2019 року переможцю необхідно сплатити 1 092 533.25 грн. на рахунок продавця. 04.11.2019 року ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська зняті обтяження, накладені відповідно до ухвали Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2019 року (справа № 200/6915/19). 19.11.2019 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на її квартиру було зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про придбання майна з електронних торгів, серія та номер:830, виданий 19.11.2019, видавник: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Мельник О.І. 27.07.2020 року Дніпровським апеляційним судом винесено постанову, якою скасовано ухвалу Бабушкінськго районного суду м. Дніпропетровська від 04.11.2019 року та направлено справу для продовження розгляду до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська. ОСОБА_4 звернувся до неї із зустрічним позовом про визнання його добросовісним набувачем квартири. 16.08.2022 року під головуванням судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. було винесено рішення, яким їй відмовлено у задоволенні позовних вимог, в задоволенні вимог ОСОБА_4 було відмовлено. В обґрунтуванні свого рішення головуюча суддя Кудрявцева Т.О. зазначила, зокрема, що «Розв`язуючи вимоги позивача ОСОБА_1 щодо витребування майна з чужого незаконного володіння суд дійшов також переконливого висновку про відмову у задоволенні цієї вимоги з підстав того, що спірні правовідносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не містять речово-правового характеру, що унеможливлює застосування положень ст.ст.387,388 ЦК України, а обраний позивачем спосіб захисту порушеного майнового права не є ефективним та не відповідає характеру його порушення та спричиненим цими діяннями наслідкам».

ОСОБА_1 в заяві про відвід, з посиланням на положення Цивільного Кодексу України, правових висновків Верховного Суду, практику вищих судів, вказує на те, що висновок суду про неефективний спосіб захисту майнових прав ОСОБА_1 на вищевказану квартиру є хибним і відповідно судом першої інстанції було неправильно застосовано норми матеріального права. Окрім того, квартира вибула з її власності поза її волею - на підставі рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, яке потім було скасовано. Ухвалюючи рішення від 18.10.2021 року у справі №200/266/19 (номер в ЄДРСР 102252061) суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцева Т.О. жодним чином не зазначила про те, що «витребування майна з чужого незаконного володіння не є речово-правовим характером, що унеможливлює застосування положень ст.ст.387,388 ЦК України, а обраний позивачем спосіб захисту порушеного майнового права не є ефективним та не відповідає характеру його порушення та спричиненим цими діяннями наслідкам», напроти, суддя задовольнила позов та витребувала майно. Аналогічно і в рішенні від 07.10.2021 року по справі №200/6907/14-ц (номер в ЄДРСР 104976609), і в рішенні від 24.02.2021 року по справі № 932/9228/20 (номер в ЄДРСР 96169116), і в рішенні від 11.03.2016 року по справі № 200/20901/15-ц (номер в ЄДРСР 61464533) тощо.

06.06.2023 року Постановою Дніпровського апеляційного суду було скасовано рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська по справі №200/7407/19 в частині відмови в задоволенні позову про витребування майна з чужого незаконного володіння. Окрім того, проаналізувавши дані з Єдиного державного реєстру судових рішень, стало відомо, що 16.08.2022 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська під головуванням судді Кудрявцевої Т.О. було винесено шість судових рішень: рішення по справі №932/4224/22, надіслано для опублікування 17.08.2022 року; рішення по справі №932/3175/22, надіслано для опублікування 25.08.2022 року; рішення по справі №932/1984/22, надіслано для опублікування 28.10.2022 року; рішення по справі №932/10577/21, надіслано для опублікування 05.09.2022 року; рішення по справі №200/7407/19, надіслано для опублікування 29.12.2022 року; рішення по справі №932/17589/19, надіслано для опублікування 07.09.2022 року. Таким чином, рішення по її справі суддя Кудрявцева Т.О. складала досить довгий час - більше ніж 4 місяці, хоча передбачено нормами процесуального кодексу 10 днів, жодне рішення, винесене суддею у той день так довго не складалось. Вважає, що вищезазначеним підтверджується пряма заінтересованість головуючого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. у результаті розгляду даної заяви та наявні обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, оскільки у даній справі приймають участь ті ж самі особи, що і при винесенні рішення по справі №200/7407/19.

Окрім того, заявник зазначає, що Європейським судом у багатьох справах було визначено принципи, за якими суд можна визначити як безсторонній. Зокрема, у справі «Pullar v. United Kingdom» Суд вказав, що судова практика передбачає два критерії для встановлення безсторонності суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції. По-перше, потрібно встановити, що суд був суб`єктивно безсторонній, тобто жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість. Особиста безсторонність презюмується доти, доки не буде доведено інше. По-друге, суд повинен бути об`єктивно безсторонній, тобто передбачається існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього. Проте в неї вже наявні сумніви в неупередженості, безсторонності та незацікавленості судді Кудрявцевої Т.О. у розгляді питань, пов`язаних зі нею, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , оскільки при розгляді справи №200/7407/19 суддя Кудрявцева Т.О. умисно відмовила їй у задоволенні всіх позовних вимог, хоча до цього аналогічні позови задовольняла. В неї відсутні докази того, що суддя увійшла у злочинну змову із ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , та якби вони були, вона одразу б повідомила про вказану злочинну дію ДБР та ВРП, оскільки у такі складні для країни часи судді (не виключаючи і голову Верховного Суду) думають лише про себе та як би збагатитись та не виконують покладених на них обов`язків по відправленню правосуддя. Проте наразі в неї є обґрунтовані сумніви у неупередженості, об`єктивності та безсторонності судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О., а тому, вона вважає, що вона повинна бути відведена від розгляду заяви ОСОБА_2 у справі № 932/5476/23.

Посилаючись на зазначене, ОСОБА_1 просить відвести головуючого суддю Кудрявцеву Т.О. від розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову або доказів, де відповідачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , у справі № 932/5476/23.

Дійсно, в провадженні судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. перебувала цивільна справа № 200/7407/19 за позовом ОСОБА_1 до Соборного відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_4 , треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Мельник Олександр Іванович, ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів, свідоцтва про придбання майна, протоколу та акту про проведення електронних торгів недійсними і їх скасування, витребування майна з чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи - Соборний відділ державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Мельник Олександр Іванович, ОСОБА_2 , про визнання добросовісним набувачем

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.08.2022 року, ухваленим у даній справі, в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено та відмовлено в задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_4 .

Як вбачається із копії вступної та резолютивної частини постанови, долученої ОСОБА_1 до заяви про відвід, Дніпровським апеляційним судом за апеляційною скаргою ОСОБА_1 рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.08.2022 року в частині відмови у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння скасовано та у скасованій частині ухвалено нове судове рішення, позовну вимогу ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено, витребувано від ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101). В іншій оскаржуваній частині рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.08.2022 року залишено без змін.

Суд вважає, що наведені ОСОБА_1 в заяві про відвід обставини розгляду цивільної справи № 200/7407/19, які, на її думку, є підставою для задоволення відводу судді Кудрявцевої Т.О. при розгляді справи №932/5476/23, провадження № 2-з/932/38/23, за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 , не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду саме справи №932/5476/23, провадження № 2-з/932/38/23, у розумінні приписів ст. 36 ЦПК України. Вказана заява про відвід посилань на існування обставин, визначених саме ст. 36 ЦПК України, як підстав для відводу судді від розгляду саме цієї справи №932/5476/23, провадження № 2-з/932/38/23, не містить, у заяві викладені посилання заявника на процесуальні рішення судді при розгляді цивільної справи № 200/7407/19, зокрема, незгода з ухваленим у тій справі судовим рішенням, щодо строків виготовлення рішення, в той час, як у ч.4 ст. 36 ЦПК України зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зважаючи на викладене, наведені заявником в заяві про відвід вищевказані обставини не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду саме справи №932/5476/23, провадження № 2-з/932/38/23, за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову та в розумінні положень ст. 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу у даній справі. Оскільки наявних доказів упередженості судді при розгляді даної справи не надано, суд приходить до висновку, що дана заява про відвід є необґрунтованою.

Крім того, виходячи з вищенаведених положень чинного цивільного процесуального законодавства України, заявлення відводу судді передбачено у справі, яка не розглянута по суті. Проте, як зазначено вище, справа №932/5476/23, провадження № 2-з/932/38/23, судом розглянута, ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська в особі судді Кудрявцевої Т.О. від 12.06.2023 року відмовлено ОСОБА_2 у задоволенні заяви про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 .

З огляду на те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та, врахувавши вимоги ч. 3 статті 40 ЦПК України, наявними є підстави для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Справу №932/5476/23, провадження: № 2-з/932/38/23, за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій позивачем зазначені ОСОБА_2 , відповідачами - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третьою особою - ОСОБА_4 , разом з заявою ОСОБА_1 про відвід судді відповідно до ст. 40 ЦПК України передати до відповідної канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до цього складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Кудрявцева