П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року м. Київ

Справа № 755/2966/23

Провадження: № 22-ц/824/8146/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Нежури В.А., Соколової В. В.

секретар Сакалош Б. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Кравченко Ольги Петрівни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»

на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року, постановлену під головуванням судді Катющенко В.П,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и в :

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 14 березня 2023 року відмовлено у відкритті провадження за позовною заявою ТОВ «Євро-Реконструкція».

Не погодившись із таким судовим рішенням, Кравченко О.П. в інтересах ТОВ «Євро-Реконструкція» подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просила скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що смерть одного із співвідповідачів, про яку позивачу не було відомо на момент пред`явлення позову, не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі щодо позовних вимог, які заявлені до інших відповідачів, які також є споживачами послуг. Смерть одного із співвідповідачівніяким чином не унеможливлює вирішення справи по суті в частині стягнення заборгованості з інших мешканців квартири, а за своєю суттю є фактичним порушенням з боку суду прав позивача щодо заявлених до суду позовних вимог та стягнення з відповідачів заборгованості за надані послуги за даною квартирою.Вказала, що діюче законодавство надає кредитору право у разі солідарного обов`язку боржників, що має місце у даній справі, заявляти вимогу про виконання обов`язку як до усіх боржників разом, так і до когось з них конкретно за вибором кредитора. Отже, заявлення ТОВ «Євро-Реконструкція» вимог про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги до частини співвласників квартири та її мешканців, які зобов`язані її утримувати, та які своєчасно не проінформували теплопостачальну організацію щодо фактичної кількості осіб, які постійно проживають у житлі споживача - є правом товариства, як кредитора та позивача, яке суд не має право обмежувати. Також відмітила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 27 квітня 2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

22 червня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання Петросової-Гривнак О.В. в інтересах ТОВ «Євро-Реконструкція» про розгляд справи за відсутності представника скаржника, а тому колегія суддів відповідно до вимог частини 2 статті 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за відсутності учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції виходив із того, що відповідач, ОСОБА_4 , значиться померлим, внаслідок його смерті його цивільна правоздатність і дієздатність припинилась до вирішення питання про відкриття провадження у справі. Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Колегія суддів не погоджується із такими висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Згідно з ч .6 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися з позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки.

Згідно з ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За ст.46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша стаття 48 ЦПК України).

За вказаних норм права та положень ст.ст.25, 26 ЦК України та ст.48 ЦПК України можна зробити висновок про те, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.06.2019 року у справі №185/998/16-ц .

Як убачається із матеріалів справи, у березні 2023року ТОВ «Євро-Реконструкція» звернулосьдо суду із зазначеним позовом, в якому просилостягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на свою користь заборгованість за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 88 706,56 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 12 456,08 грн. та 3% річних у розмірі 5 450,64 грн.

Установлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У зв`язку зі смертю ОСОБА_4 його цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність припинилася, а тому вінна момент пред`явлення позову не можебути стороною у цивільному процесі.

За вказаних обставин суд першої інстанції позбавлений можливості відкрити провадження у справі щодо позовних вимог, заявлених до ОСОБА_4 , а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до померлого ОСОБА_4 з підстав передбачених п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Однак, відмовляючи у відкритті провадження у справі за позовними вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд першої інстанції не звернув уваги на те, що вказані позивачем особи (співвідповідачі) мають цивільну право- та дієздатність, а правовідносини, на які посилається позивач у позові, допускають правонаступництво.

З огляду на викладене, висновки суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є помилковими.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, ухвала Дніпровського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року в частині відмови у відкритті провадження за позовними вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну адвоката Кравченко Ольги Петрівни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 14 березня 2023 року в частині відмови у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасувати,справу в цій частині направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В решті ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді В. А. Нежура

В. В. Соколова