ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що ОСОБА_3 є рідною тіткою позивачки ОСОБА_1 та рідною сестрою батька позивачки (відповідача у справі) ОСОБА_2 . Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки позивачки ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно. Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем п`ятої черги за законом. При зверненні позивачки до нотаріуса з питання оформлення спадкових прав, їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням шестимісячного строку встановленого ст. 1270 ЦК України. Позивач мотивує пропущений строк тим, що наприкінці лютого 2023 року вона звернулася до нотконтори з питання щодо подачі заяви про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3 та їй було роз`яснено, що строк для прийняття спадщини є обмежений 10 місяцями під час воєнного стану. При зверненні позивачки до нотаріуса в межах даного строку, у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням 6-ти місячного строку.

09 листопада 2023 року провадження у справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

В судове засідання сторони не з`явилися, про день слухання справи повідомлялися судом належним чином. Позивач ОСОБА_1 до канцелярії суду подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. Відповідач ОСОБА_2 поштовим зв`язком направив письмову заяву про розгляд справи в його відсутність, позов визнає.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, суд приймає визнання відповідачем позову.

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (а.с.27).

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 позивач ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її батьками є: ОСОБА_2 і ОСОБА_5 (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 та свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 позивачка перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 з 25 січня 1997 року по 27 липня 1999 року (а.с.11-12). А 05.12.2003 позивачка одружилася з ОСОБА_7 та взяла його прізвище « ОСОБА_8 », що підтверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.13).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №9 спадкодавиця ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 та її батьками є: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (а.с.18).

Після реєстрації шлюбу 11.11.1968 ОСОБА_3 взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_3 », після реєстрації шлюбу 20.03.1975 ОСОБА_3 взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_3 », та 07.07.1976 вони розлучилися, і прізвище дружини після розірвання шлюбу « ОСОБА_3 ». 14.08.1978 ОСОБА_3 після реєстрації шлюбу взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_3 ». 30.12.1983 ОСОБА_3 після реєстрації шлюбу взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_3 », всі ці факти встановлено на підставі Витягів з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу (а.с.19-24).

Відповідач ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 та його батьками є: ОСОБА_10 і ОСОБА_11 (а.с.15-17).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними братом та сестрою.

Спадкоємців першої черги спадкування у ОСОБА_3 немає.

Відповідач ОСОБА_2 не вчиняв жодної з передбачених законом дій щодо прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_3 : заяву нотаріусу не подавав, із спадкодавицею на час відкриття спадщини не проживав, а тому є таким, що від спадщини відмовився.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею п`ятої черги спадкування за законом після смерті тітки ОСОБА_3 .

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Після звернення позивачки до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , Постановою державного нотаріуса Першої фастівської нотаріальної контори від 25 серпня 2023, позивачці ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 4/7 частини житлового будинку та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , відмовлено (а.с.28).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом встановлено, що відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється.

А Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Отже, позивачці нотаріусом було роз`яснено, що строк для прийняття спадщини є обмеженим 10 місяцями і подати заяву та документи для оформлення спадщини можливо в будь-який час в межах цього строку.

Наприкінці червня 2023 року (в межах визначеного законодавством строку 10 місяців) позивач звернулась до нотаріуса з метою оформлення своїх спадкових прав, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом було відмовлено та роз`яснено, що з 19 червня 2023 року в зв`язку із набранням чинності Постанови КМ України від 09.05.2023 року № 469, строки прийняття спадщини в Україні повернулись до довоєнних норм, тобто - надається шість місяців для того, щоб прийняти спадщину.

Про той факт, що вказані в постановах КМУ №164 від 28.02.2022 року та №719 від 24.06.2022 року строки для подання заяви нотаріусу знову обмежені 6 місяцями, позивачці відомо не було.

Отже, із-за повномасштабної агресії російської федерації проти України і введенням, в зв`язку з цим, в Україні воєнного стану (Указ Президента України за №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ), внаслідок чого постійно змінювались умови і вимоги щодо оформлення спадкових прав, що стало об`єктивними, непереборними і істотними труднощами для позивачки, як для спадкоємця, на вчинення дій щодо подання заяви до нотаріальної контори саме в строк до 6 місяців з дня відкриття спадщини після смерті тітки.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15, 16, 1218, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , прож. за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк тривалістю три місяці, який обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М. Ковалевська