Справа №2-6773/04
УХВАЛА

щодо скасування заходів забезпечення позову

30.11.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючої-судді Стрілецької О.В.

за участю секретаря судового засідання Скришевської О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, подану в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа - Житомирська міська рада, про визнання права власності на майна подружжя-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою суду від 08.10.2004 р. у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Заява про скасування заходів забезпечення позову обґрунтована тим, що ухвалою суду від 08.10.2004 року в межах розгляду цивільної справи №2-6773/04 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - Житомирська міська рада, про визнання права власності на спадкове майно, було задоволено клопотання позивача про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В заяві ОСОБА_1 посилається на те, що згідно з ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 11.05.2005 р. затверджено мирову угоду між сторонами.

Заявник зауважує, що спір між сторонами вирішено по суті, проте арешт, накладений відповідно до ухвали суду від 08.10.2004 р., не скасований.

ОСОБА_1 зазначає, що вона на даний час є співвласником вказаної квартири, а наявний арешт порушує її права, як власника, щодо можливості розпоряджатись майном.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 , співвідповідач ОСОБА_2 подали заяви про проведення судового розгляду в їх відсутність, заяву про скасування заходів забезпечення позову просили задоволити (а.с. 122, 123).

Інші учасники судового провадження - ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , представник Житомирської міської ради в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлені належним чином в порядку та спосіб, які передбачені ЦПК України (а.с. 113,116, 117-121), причини неявки не повідомили.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 106).

Дослідивши заяву про скасування заходів забезпечення позову, оглянувши матеріали цивільної справи №2-6773/04, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що у провадженні Богунського районного суду м. Житомира перебувала цивільна справа №2-6773/04 за позовом позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - Житомирська міська рада, про визнання права власності на майна подружжя.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 08.10.2004 року задоволено клопотання ОСОБА_1 та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 36).

Ухвалою суду від 11.05.2005 р. затверджено мирову угоду між сторонами, згідно якої: визнано за позивачкою ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 як таку, що була придбана у період її шлюбу з ОСОБА_6 ; визнано за відповідачкою ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_6 ; визнано за відповідачкою ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_6 […]. Провадження у справі закрито у зв`язку із затвердженням мирової угоди (87-88).

Ухвала Богунського районного суду м. Житомира від 11.05.2005 року не була оскаржена, а відтак набрала законної сили.

Зі змісту Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 (а.с. 97).

Згідно з відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 12.10.2004 р. щодо квартири АДРЕСА_1 зареєстровано обтяження, накладене ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 08.10.2004 року (а.с. 39).

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Частиною ч. 1 ст. 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За правилами ч.ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Згідно п.10 постанови Пленум Верховного Суду України №9 від 22.10.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Аналіз зазначених правових норм і роз`яснення Пленуму Верховного Суду дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Втручання у право власності може бути виправданим згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод й буде відповідати усталеній прецедентній практиці Європейського суду з прав людини (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції», рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»), якщо воно здійснено: з метою врегулювання спору і врахування права власності іншого співвласника (суспільний інтерес); на підставі закону; з дотриманням вимог співмірності і пропорційності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою гарантується право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

З матеріалів справи судом встановлено, що застосовані заходи забезпечення позову діють протягом тривалого часу - з 08.10.2004 року, ухвалою суду затверджено між сторонами мирову угоду щодо спірного майна, яка набрала законної сили, провадження у справі було закрито, спір щодо спадкового майна був вирішений по суті, а тому суд вважає, що подальший арешт майна є неправомірним втручанням у право на майно, яке підлягає захисту, а відтак суд дійшов висновку, що у подальшому застосуванні заходів забезпечення позову потреба відсутня, заява про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 149, 158, 259, 261, 268, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву про скасування заходів забезпечення позову задоволити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 08.10.2004 року, та скасувати арештз квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до положень ч. 1 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно з моменту її складення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Cуддя О.В. Стрілецька