13.12.2023
Справа № 539/5107/23
Провадження № 2/642/1922/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

До суду за підсудністю з Лубенського міськрайонного суду Полтавської області надійшла вказана позовна заява.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Положеннями ч.5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, відповідно до ч. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 до позовної заяви про розірвання шлюбу має додаватися оригінал свідоцтва про шлюб.

Однак, у матеріалах, доданих до позову, оригінал даного свідоцтва відсутній.

У випадку відсутності оригіналу свідоцтва про шлюб у позивача, вона не позбавлена можливості звернутись до відповідного органу із заявою про отримання дублікату свідоцтва про шлюб.

Крім того, згідно з ч.1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що реєстрація - це внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Згідно ч.6 ст.187 ЦПК України, у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно Довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб за адресою, вказаною представником позивача як зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 , вбачається, що останній не зареєстрований/не знятий з реєстрації за вказаною адресою.

З відповіді №361191 від 12.12.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру також вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не рахується зареєстрованим/знятим з реєстрації на території України.

Згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 12.12.2023, ОСОБА_2 не значиться зареєстрованим на території м. Харкова.

Положеннями ч. 9 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Дана норма передбачає підсудність справ до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме за останнім відомим саме зареєстрованим місцем проживання відповідача, а не за будь-яким відомим місцем проживання, яке вказала позивач.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До позову не надано жодного документу (зокрема, копії паспорту/посвідки), який би підтверджував, що останнім відомим позивачу зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є АДРЕСА_1 .

Також суду не надано відомостей, що майно відповідача або місце роботи знаходяться в Холодногірському районі м. Харкова.

Враховуючи, що із витребуваних судом документів не встановлено останнє зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , суд не в змозі встановити правильну підсудність справи.

Докази щодо підсудності справи Ленінському районному суду м. Харкова позивачем також не надані.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Таким чином, для вирішення питання про підсудність справи Ленінському районному суду м.Харкова позивачу слід надати докази щодо останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача, місця роботи або належності йому майна в Холодногірському районі м.Харкова.

Також відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору. Таких відомостей зі змісту заяви не вбачається.

Згідно позову, у подружжя відсутні неповнолітні діти.

Так, якщо у подружжя відсутні неповнолітні діти, відповідно до ст.ст. 105, 106 СК України, розірвання шлюбу здійснюється шляхом подання спільної заяви про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звертаючись із позовною заявою до суду, позивач не зазначає відомостей про причини неможливості розірвання шлюбу в органах РАЦС за заявою сторін, не надає доказів звернення до відповідача із заявою про добровільне розірвання шлюбу в відділі РАЦС та про його відмову або ігнорування ним такої пропозиції. Адже така відмова відповідача вказує на наявність спору з приводу розірвання шлюбу і є підставою звернення до суду з позовною заявою.

Крім того, в порушення п.п. 2, 7, 9 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено відомості про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету; позовна заява не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позову; не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та надати позивачу 5-денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя