Справа № 126/677/22
Провадження № 22-ц/801/2322/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хмель Р. В.
Доповідач:Сопрун В. В.
УХВАЛА

13 грудня 2023 рокуСправа № 126/677/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого Сопруна В.В.,

суддів Войтка Ю.Б., Матківської М.В.,

за участю секретаря судового засідання Кахно О.А.,

за участю сторін: представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Молявчика О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу №126/677/22 запозовом ОСОБА_1 до Бершадської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 на рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 06 жовтня 2023 року, яке ухвалене суддею Хмель Р.В., в Бершадському районному суді Вінницької області, повний текст складено 06 жовтня 2023 року,

в с т а н о в и в:

В квітні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Бершадської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме житловий будинок по АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем за законом на майно померлого є його дочка, позивач по справі ОСОБА_1 . Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом позивач звернулася до нотаріальної контори, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що нею було пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску вказаного строку стало те, що вона не була юридично обізнаною та вважала, що так як вона єдина спадкоємиця то спадщину прийняла. Крім того, в період коли потрібно було подати заяву про прийняття спадщини вона проходила курс лікування.

Таким чином, просила суд визначити їй строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Бершадського районного суду Вінницької області від 06 жовтня 2023 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий місячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Не погодившись з вказаним рішенням суду, особа, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, оскільки вважає його незаконним, несправедливим, таким, що порушує її права та інтереси, та інтереси Бершадської територіальної громади. Просила рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 06 жовтня 2023 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_2 за життя ОСОБА_3 позичила йому кошти в борг, якій він їй не повернув, а тому майновий спір щодо спадщини існує між нею та спадкоємицею, позивачем по справі ОСОБА_1 . Крім того, вважає, що спадкоємець не мала перешкод вчасно подати заяву про прийняття спадщини, а тому суд першої інстанції неправомірно визначив додатковий місячний строк ОСОБА_1 для прийняття спадщини.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_1 адвокат Молявчик О.В. зазначив, що оскаржуване рішення суду не порушує будь-які права та інтереси апелянта ОСОБА_2 , тому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, апелянт ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, що не перешкоджає розгляду апеляційної скарги у її відсутність.

Частинами 1, 2 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 необхідно закрити з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

У разі смерті фізичної особи перехід усіх її прав та обов`язків до інших осіб (спадкоємців) здійснюється у порядку спадкування (стаття 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України)).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 1265 цього Кодексу.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України).

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Статтею 1272 установлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Наслідком відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття є відумерлість спадщини (частина перша статті 1277 ЦК України).

Отже, виходячи із системного аналізу зазначених норм матеріального права, у справах за позовами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини належаними відповідачами є інші спадкоємці, а у разі їх відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідна територіальна громада за місцем знаходження спадкового майна.

Тобто рішення суду у таких справах стосується лише прав і обов`язків інших спадкоємців. Особи, які не є спадкоємцями за заповітом чи за законом, спадкоємці, які не прийняли спадщину, відмовились від її прийняття чи були усунуті від права на спадкування не можуть оскаржувати в апеляційному порядку рішення суду у спорі єдиного спадкоємця з органом місцевого самоврядування про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини.

Сама лише наявність в особи інтересу щодо спадкового майна без обґрунтування на підставі належних, допустимих, достатніх і достовірних доказів законних підстав для набуття права на таке майно, не створює законних підстав для судового захисту такого інтересу, зокрема шляхом оскарження відповідного судового рішення в апеляційному порядку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 65 років. в с. Осіївка, Бершадського району Вінницької області помер ОСОБА_3 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Бершадським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_1 . Право власності померлого на вказаний житловий будинок підтверджується копією договору купівлі - продажу.

Позивач являється єдиною спадкоємицею на майно померлого ОСОБА_3 . Проте вчасно не звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, тому їй було відмовлено у вчинення нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджено письмовими роз`ясненнями від 13 жовтня 2022 року №41/01-16.

Предметом спору у даній справі є вимога ОСОБА_1 про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, ОСОБА_2 посилається на те, що за життя ОСОБА_3 позичила йому кошти в борг, якій він їй не повернув, а тому майновий спір щодо спадщини існує між нею та спадкоємицею, позивачем по справі ОСОБА_1 . Крім того, вважає, що спадкоємець не мала перешкод вчасно подати заяву про прийняття спадщини, а тому суд першої інстанції неправомірно визначив додатковий місячний строк ОСОБА_1 для прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , його єдиною спадкоємицею за законом є дочка ОСОБА_1 .

Оскільки ОСОБА_2 не є спадкоємицею ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , то рішення у цій справі не стосується її прав, свобод, законних інтересів та (або) обов`язків, а тому апеляційне провадження у справі слід закрити.

Пунктом 3 частини першої статті 362 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі пункту 4 частини третьої статті 376 ЦПК України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь-якому випадку обов`язковою підставою для скасування рішення місцевого суду, якщо суд першої інстанції прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту З частини першої статті 362 ЦПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, в зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Тлумачення наведених норм процесуального права свідчить про те, що суд апеляційної інстанції лише в межах відкритого апеляційного провадження має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи не вирішення судом першої інстанції питань про права та інтереси особи, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції та подала апеляційну скаргу після спливу річного строку з дня складання повного тексту судового рішення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин вирішити питання про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14 серпня 2019 року у справі № 62/12 та від 16 січня 2020 року у справі № 925/1600/16, а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13 (провадження № 61-41547сво18). Тобто зазначена правова позиція є незмінною тривалий час.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Рішення є таким, що прийняте про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, лише тоді, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19 червня 2018 року у справі № 910/18705/17, від 03 червня 2019 року у справі № 910/6767/17, від 25 жовтня 2019 року у справі № 910/16430/14, від 05 травня 2020 року у справі № 910/9254/18 та постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13-ц (провадження № 61 -41547сво18).

На відміну від оскарження судового рішення учасниками справи, особа, яка не брала участі у справі, має довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок, і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Спірні правовідносини стосуються питання прийняття надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька позивача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже, доводи ОСОБА_2 про необхідність її залучення до участі у справі як третю особу, не заслуговують на увагу, оскільки вона не є спадкоємицею.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 362 ЦПК України про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Таким чином, з урахуванням наведених вище обставин справи, змісту зазначених норм процесуального законодавства, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга особи, яка не брали участі у справі ОСОБА_2 розгляду по суті не підлягає, у зв`язку із чим апеляційне провадження по ній підлягає закриттю.

Керуючись статтями 352, 362, 390 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 на рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 06 жовтня 2023 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Бершадської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Сопрун В.В.

Судді Войтко Ю.Б.

Матківська М.В.