Справа № 274/1381/23
Провадження № 2/0274/1595/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"13" грудня 2023 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючого - судді Хуторної І.Ю.,
з участю секретаря Дерманської О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Стислий виклад позицій сторін
Позовна заява АТ КБ "ПРИВАТБАНК" обґрунтовував тим, що 02.11.2010 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_1 уклали договір, за яким відповідач, з метою отримання банківських послуг, підписав анкету-заяву та отримав кредит у виді встановленого кредитного ліміту на кредитну карту.
ОСОБА_1 , підписавши 02.11.2010 заяву-анкету, погодився з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», що додані до позову.
ОСОБА_1 умови кредитного договору не виконує та має заборгованість, що станом на 13.02.2023 становить 45 506, 55 грн, з яких: 37 226, 01 грн - заборгованість за тілом кредиту; 8280, 54 грн - заборгованість за відсотками.
Від відповідача відзив на позовну заяву не надходив.
Заяви, клопотання, процесуальні дії
Ухвалою судді від 06.03.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.
Ухвалою від 28.07.2023 суд залишив позовну заяву без розгляду, яка скасована постановою Житомирського апеляційного суду від 14.09.2023.
Сторони, належним чином повідомлені про дату час і місце слухання справи, у судове засідання не з`явилися.
Від представника позивача АТ КБ "ПРИВАТБАНК" Дашка В.М. у матеріалах справи міститься клопотання, в якому він просить проводити розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, за адресою зареєстрованого місця проживання, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.
У зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.
Суд, відповідно до статті 280 ЦПК України, ухвалив проводити заочний розгляд справи.
Норми права застосовані судом
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Фактичні обставини, встановлені судом, аналіз доводів сторін, висновки суду
Встановлено, що 02.11.2010 АТ КБ "ПРИВАТБАНК" і ОСОБА_1 , уклали кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до «Умов та правил надання банківських послуг», на виконання умов якого ОСОБА_1 отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на кредитну карту (а.с. 17).
Умови та правила надання банківських послуг, що долучені до позову, не місять підпису відповідача (а.с. 24-48).
Відповідно до розрахунку боргу АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та виписки про рух коштів нарахувало відповідачу борг за кредитним договором б.н. від 02.11.2010, станом на 13.02.2023 у розмірі 45 506, 55 грн, з яких: 37 226, 01 грн - заборгованість за тілом кредиту; 8280, 54 грн - заборгованість за відсотками (а.с. 8-14, 57-63).
Відповідно до довідок, виданих АТ КБ «ПРИВАТБАНК», ОСОБА_1 був підписаний кредитний договір б/н, за яким йому видано кредитні карти: № НОМЕР_1 з терміном дії до 07/15, № НОМЕР_2 з терміном дії до 10/18; № НОМЕР_3 з терміном дії до 01/23; № НОМЕР_4 з терміном дії до 12/24; № НОМЕР_5 з терміном дії до 02/26; № НОМЕР_6 з терміном дії до 07/26. Кредитний ліміт ОСОБА_1 за картковим рахунком неодноразово змінювався, востаннє збільшено 28.01.2022 до 36 000,00 грн та 26.12.2022 зменшено до 0,00 грн (а.с. 15, 16).
Банк, пред`являючи вимоги до відповідача про погашення кредиту, просить стягнути заборгованість за тілом кредиту та простроченими відсотками, посилаючись на те, що між сторонами укладено кредитний договір на підставі анкети-заяви від 02.11.2010, Тарифів та Витягу з Умов та правил банківських послуг, які розміщені на банківському сайті та які невід`ємні частини цього договору.
Проте, з наданої банком заяви-анкети від 02.11.2010 вбачається, що у цій заяві-анкеті, зазначені лише дані про особу позичальника та у ній не зазначено банківського продукту, який надається позичальнику, відсутні умови договору про встановлення розміру процентів за користування кредитом.
Умови та правила надання банківських послуг не підписані відповідачем, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного 02.11.2010 між Банком та ОСОБА_1 шляхом підписання анкети-заяви.
Крім того, ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми.
Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту.
Проте у паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту.
Такий правовий висновок зробила Об`єднана палата Касаційного цивільного суду в постанові від 23.05.2022 року у справі № 393/126/20.
Тому, визначені у Паспорті споживчого кредиту, який до того ж підписаний ОСОБА_1 18.08.2022 процентні ставки не можуть братися до уваги при вирішенні спору про стягнення із позичальника за споживчим кредитом відсотків за його користування.
Отже, позивач не довів факту прийняття ОСОБА_1 запропонованих йому умов щодо розміру процентів за користування кредитом.
Суд не може брати за основу наданий банком розрахунок заборгованості, оскільки він суперечить умовам договору. Нарахування банком процентів та їх розмір не узгоджуються із умовами договору.
За таких обставин, суд вважає, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України.
Тому, у задоволенні позову в частині стягнення процентів в розмірі 8280, 54 грн суд відмовляє.
Вказані висновки суду ґрунтуються на правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року (справа № 342/180/17).
Суд вважає, що між позивачем та відповідачем укладено кредитний договір шляхом підписання анкети-заяви від 02.11.2010 та банк вправі вимагати повернення наданих грошових коштів.
Факт отримання відповідачем грошових коштів та розмір боргу за простроченим тілом кредиту доводиться довідкою про рух коштів, довідкою про визначення ліміту кредитного договору.
Тому враховуючи, що відповідач допустив невиконання умов договору, суд доходить висновку про стягнення з відповідача боргу за тілом кредиту в розмірі 36 000,00 грн, тобто у межах погодженого кредитного ліміту.
Розподіл судових витрат
Керуючись статтями 141, 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" заборгованість за кредитним договором № б/н від 02.11.2010 станом на 13.02.2023 в розмірі 36 000 гривень.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 , на користь Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" 2123 гривні витрат по сплаті судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення до Житомирського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи:
відповідач - ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 .
Суддя І.Ю. Хуторна