печерський районний суд міста києва
Справа № 279/6403/22-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2023 року

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Головко Ю. Г.

за участі секретаря судових засідань Солонухи Д. Л.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - АТ «Українська залізниця» - Глови Н. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження питання про направлення справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання вчинити дії за підсудністю.

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року на підставі ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 05.01.2023 до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання вчинити дії за підсудністю.

07.02.2023 визначено суддю для розгляду справи та передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі судді згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 10.02.2023 прийнято у провадження цивільну справу для розгляду за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

В судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання щодо направлення справи за підсудністю за місцем знаходження майна, з приводу якого виник спір.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , поклався на розсуд суду.

В судовому засіданні представник відповідача Глова Н. Ю. , покладалась на розсуд суду.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Звертаючись до суду із вказаним позовом, позивачем заявлено вимоги про зобов`язання АТ «Українська залізниця» розглянути заяву ОСОБА_1 на предмет виключення квартири АДРЕСА_1 , з переліку службового житла, тобто спір стосується майна, що знаходиться Житомирська область, м. Коростень та стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду в постанові від 16.05.2018 у справі № 640/16548/16-ц, указав на те, що до позовів, які виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про: право власності на таке майно; право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (ст. ст. 364,367 цього Кодексу); поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (ст.ст. 370, 372 цього Кодексу); право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди, тощо; визнання правочину з нерухомістю недійсним; звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 16.02.2021 у cправі № 911/2390/18, дійшов висновків про розгляд відповідних справ за правилами виключної підсудності судом за місцезнаходженням майна.

Отже, за правилами чинного ЦПК України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосувати під час вчинення позову інші норми, що регулюють інші види територіальної підсудності (висновок Великої Палати Верховного Суду в постанові від 16.02.2021 № 911/2390/18).

Відповідно до п. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Таким чином, враховуючи, що підстави для розгляду позову в Печерському районному суді м. Києва відсутні, справа підлягає передачі на розгляд до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області (вул. В. Сосновського, 38, м. Коростень, Житомирська область, 11500).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 31, 32 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання вчинити дії за підсудністю - передати на розгляд до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області (вулиця В. Сосновського, 38, м. Коростень, 11500).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю. Г. Головко