Справа № 183/1307/20
№ 2/183/177/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 вересня 2023 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Городецького Д. І.,
з секретарем судового засідання Пономаренко О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття офісного приміщення, -
03 березня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття офісного приміщення.
1.Стислий виклад позиції позивача
На обґрунтування позову ОСОБА_1 посилалася на те, що вона є фізичною особою-підприємцем.
Для здійснення підприємницької діяльності вона, у відповідності до договору оренди нежитлового приміщення № 3 від 01.07.2018, орендує нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .
Позивач посилається на те, що квартира, яка належить відповідачу, розташована над нежитловим приміщенням, яке вона орендує.
02 лютого 2020 року в квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_2 сталася пожежа.
02 лютого 2020 року внаслідок пожежі у квартирі відповідача, орендований нею офіс було залито водою, у зв`язку з чим завдано майнової та моральної шкоди.
Згідно до Акту про пожежу від 03.02.2020, Акту комісії ОСББ № 1 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення», Актом ОСББ № 2 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення за адресою: АДРЕСА_1 » від 18.02.2020, причиною затоплення було необережне поводження з вогнем у нетверезому стані ОСОБА_2 .
Згідно з Актом комісії ОСББ № 1 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення» їй було завдано таку майнову шкоду:
-вийшов з ладу принтер Samsung ML 1210, приблизна вартість 2000, 00 грн.;
-згорів сповіщувач руху та сповіщувач пожежі, прилад прийомно-контрольний (лунь) вартістю 2000,00 грн.
-стали непридатні до користування стельові картки армстронг - 45 шт. вартістю 2250,00 грн.;
-від вологи здулося підлогове покриття, на стінах зіпсувалось фарбове покриття, ремонт приблизно 4000,00 грн.;
-стали не придатні до використання меблі-полиці, приблизний ремонт 1000,00 грн. ;
-частково зіпсоване мереживо та друкована продукція вартістю 5000,00 грн.;
Згідно з Актом № 2 комісії ОСББ «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення за адресою: площа Героїв 1 (Мегаполіс)» від 18.02.2020, було виявлено наступне:
-здулося та відпадає покриття стін: шпаклівка та фарба - 7 кв.м.;
-здулося підлогове покриття 30 кв.м.;
-стали непридатні до використання стельові картки армстронг (розмокли та розпались) - 45 шт.
Для ремонтних робіт необхідно зняття старої шпаклівки та штукатурки, нанесення штукатурки, шпаклівки, ґрунтування поверхні, фарбування стін.
Необхідні матеріали:
-штукатурка 3 мішки (по 10 кг)х150 грн. = 450, 00 грн.;
-шпаклівка стартова та фінішна 2 відра (по 16 кг)х320 грн. = 640,00 грн.;
-краска для внутрішніх робіт 1 відро (14 кг)= 310, 00 грн.;
-ґрунтовка 2 л. 80, 00 грн.
А всього за матеріали: 1480 грн. 00 коп.
Крім того, вартість робіт по ремонту складає:
-підготовка стін до фарбування 130 грн. 00 коп. /кв.м. х 7 кв.м. = 910, 00 грн. ;
-фарбування стін 40 грн. 00 коп. /кв.м. х 7 кв.м. = 280,00 грн.;
-укладка лінолеуму 30,00 грн. /кв.м. х 30 кв.м. = 900,00 грн.;
-установка плінтуса 30,00 грн. /м х 16м = 480,00 грн.;
А всього за роботу: 2750 грн. 00 коп.
Вартість карток армстронг становить - 45 шт х 50, 00 грн. = 2250 грн.
Загальна приблизна вартість ремонту становить 6300 грн. 00 коп.
Також, відповідно до Акту інвентаризації станом на 05.02.2020 року, була завдана шкода придбаному товару в розмірі 45 105,00 грн.
ОСОБА_1 також посилається на те, що внаслідок необережного поводженням з вогнем відповідачем ОСОБА_2 крім матеріальної шкоди, їй було завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоційних переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, необхідність докладання додаткових зусиль для нормалізації життя.
Розмір відшкодування завданої моральної шкоди позивач оцінює у розмірі 15 000,00 грн.
У зв`язку з наведеним, у позовній заяві ОСОБА_1 , посилаючись на вимоги ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, просила суд:
-стягнути з ОСОБА_2 на її користь на відшкодування завданої матеріальної шкоди, завданої залиттям офісного приміщення 51 859,854 грн.;
-стягнути з ОСОБА_2 на її користь на відшкодування завданої моральної шкоди 15 000,00 грн.
2.Стислий виклад позиції та заперечень відповідача.
Відповідач не звертався до суду з відзивом на позовну заяву.
3. Рух справи та процесуальні дії у справі.
03 березня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття офісного приміщення .
Ухвалою суду від 30 березня 2020 року відкрите провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 04 березня 2021 року у справі призначено комплексну товарознавчу та будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
28 липня 2021 року на адресу суду надійшло повідомлення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про повернення матеріалів справи без виконання експертизи у зв`язку з відсутністю попередньої оплати вартості проведення експертизи.
Ухвалою суду від 04 серпня 2021 року поновлено провадження у справі.
Ухвалою суду від 19 жовтня 2021 року до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача залучено ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 06 грудня 2021 року закрите підготовче провадження у справі, призначений розгляд справи по суті.
4.Судовий розгляду
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник не з`явилися, представник позивача звернувся до суд з заявою, у якій просив суд розглядати справу за його відсутності на підставі наявних доказів.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причин неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву суду не подавала.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, звернулася до суду з заявою у якій просила суд розглядати справу за її відсутності, вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Враховуючи наведене, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи.
5.Фактичні обставини, встановлені судом.
Судом встановлено, що у відповідності до договору купівлі-продажу від 21.09.2017, ОСОБА_3 є власником нежилого приміщення загальною площею 245,70 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
01 липня 2018 р. між ОСОБА_3 і фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір оренди нежитлового приміщення, відповідно до якого ОСОБА_3 передала фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 на умовах оренди нежиле приміщення загальною площею 61,00 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно умов договору оренди, сторони визначили строк дії договору до 30.06.2019, та може бути пролонгованим ще на один рік.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , у відповідності до договору дарування від 05.12.2000 є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою Комунального підприємства «Новомосковське міське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради.
Встановлено, що квартира відповідача ОСОБА_2 розташована над нежитловим приміщенням, яке орендує позивач ОСОБА_1 .
Встановлено, що 02 лютого 2020 року в квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_2 сталася пожежа, внаслідок пожежі у квартирі відповідача ОСОБА_2 , орендоване ОСОБА_1 нежитлове приміщення залито водою.
Так, згідно до Акту про пожежу від 03.02.2020, Акту комісії ОСББ № 1 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення», Актом ОСББ № 2 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення за адресою: площа Героїв 1 (Мегаполіс)» від 18.02.2020, причиною затоплення було необережне поводження з вогнем у нетверезому стані ОСОБА_2 .
Згідно з Актом комісії ОСББ № 1 «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення» їй було завдано таку майнову шкоду:
-вийшов з ладу принтер Samsung ML 1210, приблизна вартість 2000, 00 грн.;
-згорів сповіщувач руху та сповіщувач пожежі, прилад прийомно-контрольний (лунь) вартістю 2000,00 грн.
-стали непридатні до користування стельові картки армстронг - 45 шт. вартістю 2250,00 грн.;
-від вологи здулося підлогове покриття, на стінах зіпсувалось фарбове покриття, ремонт приблизно 4000,00 грн.;
-стали не придатні до використання меблі-полиці, приблизний ремонт 1000,00 грн.;
-частково зіпсоване мереживо та друкована продукція вартістю 5000,00 грн.;
Згідно з Актом № 2 комісії ОСББ «Про наслідки залиття офісного напівпідвального приміщення за адресою: площа Героїв 1 (Мегаполіс)» від 18.02.2020, було виявлено наступне:
-здулося та відпадає покриття стін: шпаклівка та фарба - 7 кв.м.;
-здулося підлогове покриття 30 кв.м.;
-стали непридатні до використання стельові картки армстронг (розмокли та розпались) - 45 шт.
Для ремонтних робіт необхідно зняття старої шпаклівки та штукатурки, нанесення штукатурки, шпаклівки, ґрунтування поверхні, фарбування стін.
Необхідні матеріали:
-штукатурка 3 мішки (по 10 кг)х150 грн. = 450, 00 грн.;
-шпаклівка стартова та фінішна 2 відра (по 16 кг)х320 грн. = 640,00 грн.;
-краска для внутрішніх робіт 1 відро (14 кг)= 310, 00 грн.;
-ґрунтовка 2 л. 80, 00 грн.
А всього за матеріали: 1480 грн. 00 коп.
Крім того, вартість робіт по ремонту складає:
-підготовка стін до фарбування 130 грн. 00 коп. /кв.м. х 7 кв.м. = 910, 00 грн. ;
-фарбування стін 40 грн. 00 коп. /кв.м. х 7 кв.м. = 280,00 грн.;
-укладка лінолеуму 30,00 грн. /кв.м. х 30 кв.м. = 900,00 грн.;
-установка плінтуса 30,00 грн. /м х 16м = 480,00 грн.;
А всього за роботу: 2750 грн. 00 коп.
Вартість карток армстронг становить - 45 шт х 50, 00 грн. = 2250 грн.
Загальна приблизна вартість ремонту становить 6300 грн. 00 коп.
Також, відповідно до Акту інвентаризації станом на 05.02.2020 року, була завдана шкода придбаному товару в розмірі 45 105,00 грн.
6.Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
6.1 Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.
Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.
Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
6.2 Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,
-аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам;
Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.
Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.
Згідно додатку № 4 до пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, акт про аварію повинен містити: дату його складання; опис аварії, її наслідки; причини аварії, висновки про роботи, які необхідно провести; висновки про те, хто заподіяв шкоду. Акт підписується членами комісії, та ознайомлюються мешканці квартир (які винні в аварійній ситуації, або зазнали шкоди внаслідок аварії).
Згідно п. 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю,- шляхом відшкодування збитків.
6.3 Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Згідно частини 2 статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення.
6.4 Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно ч. 3 ст. 23 ЦПК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч. 4 ст. 23 ЦК України).
В п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, як мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Як роз`яснено в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (далі - постанова Пленуму) відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Згідно роз`яснень, наведених у п. 9 постанови Пленуму, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
7.Висновки суду.
Суд приходить до висновку про те, що позивачем не надано належних та допустимих доказів розміру спричиненої майнової шкоди.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У позові ОСОБА_1 посилається на те. що вона є фізичною-особою підприємцем, орендувала нежитлове приміщення як фізична-особа підприємець, у той же час, позов подано нею як фізичною особою та не надано доказів того, що вона зареєстрована як фізична-особа підприємець у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Крім того, як зазначалося вище, за клопотанням представника позивача ухвалою суду від 04 березня 2021 року у справі призначено комплексну товарознавчу та будівельно-технічну експертизу, у відповідності до якої, на вирішення експертам поставлено наступні запитання:
-яка матеріальна шкода завдана внаслідок залиття нежитлового (офісного) приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;
-яка матеріальна шкода завдана товарно-матеріальним цінностям, що знаходилося в приміщенні внаслідок залиття нежитлового (офісного) приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;
У той же час, 28 липня 2021 року на адресу суду надійшло повідомлення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про повернення матеріалів справи без виконання експертизи у зв`язку з відсутністю попередньої оплати вартості проведення експертизи.
Акти, надані позивачем на підтвердження майнової шкоди, містять приблизну оцінку розміру завданої залиттям приміщення у наслідок пожежі у квартирі відповідача матеріальної шкоди, не підтверджені належними та допустимими доказами.
Товарні чеки, накладні, надані позивачем, підтверджують лише факт закупівлі нею продукції та матеріальних цінностей.
У той же час, наданий позивачем акт інвентаризації станом на 05.02.2020 року, відповідно до якого була завдана шкода придбаному товару в розмірі 45 105,00 грн., не може бути визнаний судом належним та допустимим доказом розміру спричиненої позивачу матеріальної шкоди, оскільки позивачем не оплачено та не проведено експертизу та не надано доказів того, чи пошкодженою зазначена продукція (товар), чи можливо відновити/відремонтувати зазначену продукцію, чи є зазначена продукція (товар) знищеною, тобто її неможливо відремонтувати, відновити, тощо.
У зв`язку з наведеним вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та відповідно недоведеними, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
Враховуючи те, що позивачем не доведено розмір завданої їй майнової шкоди, суд приходить до висновку, що не можуть бути задоволені вимоги позивача про відшкодування завданої моральної шкоди.
Як зазначалося вище, згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода у правовідносинах, які виникли між сторонами, може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у зв`язку з чим, моральна шкода нерозривно пов`язана саме із встановленням факту завдання майнової шкоди, знищення чи пошкодження майна фізичної особи та розміру зазначеної шкоди.
Оскільки позивачем не доведено розмір майнової шкоди, та суд дійшов до висновку про необхідність відмови позивачу у задоволенні зазначених вимог, суд позбавлений можливості визначити також і розмір грошового відшкодування моральної шкоди, який повинен визначатися з урахуванням характеру правопорушення, розміру шкоди, завданої знищенням або пошкодженням майна, ступені вини особи, яка завдала моральної шкоди.
Враховуючи наведене, у задоволенні вимог про відшкодування завданої моральної шкоди належить відмовити.
8.Судові витрати
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.
Враховуючи те. що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову, судові витрати належить покласти на позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 81, 82, 141, 142, 259, 263-265, 268, 272, 273, 274, 276, 354 ЦПК України, суд, -
В задоволенні позову ОСОБА_1 ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття офісного приміщення відмовити.
Судові витрати покласти на позивача ОСОБА_1 .
Учасники справи:
-позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ;
-відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .
-третя особа - ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Повне рішення суду складено 14 вересня 2023 року.

Суддя Д.І. Городецький