справа № 372/2479/21
головуючий у суді І інстанції Висоцька Г.В.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

08 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка Валентина Валентиновича на рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 серпня 2022 року

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 22 серпня 2022 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 31 531 грн 20 коп. вартості необлікованої електричної енергії; 2 046 грн - 3% річних; 3 117 грн 34 коп. - інфляції; 14 310 грн 34 коп. - пені.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судові витрати у вигляді вартості експертного дослідження у сумі 10 906 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у розмірі 2 270 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Слободянюк В.В. 26 жовтня 2023 року подав безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій просить повністю задовольнити апеляційну скаргу, а рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 серпня 2022 року скасувати повністю.

В апеляційній скарзі представником відповідача заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення, яке обґрунтоване тим, що:

під час проголошення короткого та повного тексту рішення відповідач не був присутній;

копію повного тексту рішення суду не отримував;

супровідний лист про направлення повного тексту рішення було направлено за невідомою адресою: АДРЕСА_1 ;

ознайомитись зі змістом оскаржуваного судового рішення представник відповідача отримав можливість лише 04 жовтня 2023 року під час ознайомлення у суді першої інстанції з матеріалами справи, про що в матеріалах справи міститься відмітка.

29 листопада 2023 року до Київського апеляційного судунадійшли матеріали вказаної цивільної справи.

Дослідивши матеріали справи, доводи апелянта, якими обґрунтовується клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд дійшов висновку про таке.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

Питання поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано положеннями статті 127 ЦПК України, згідно з частиною першою якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини йог пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

За змістом статті 354 ЦПК України клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку. Тож поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. У кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року у справі N 926/1037-б/15, від 14 червня 2022 року у справі N 904/3541/15).

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадку подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Отже, скаржник має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку.

Оскаржуване рішення ОбухівськогорайонногосудуКиївської області ухвалене 22 серпня 2022 року.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 22 серпня 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Слободянюк В.В. подав безпосередньо до Київського апеляційного суду 26 жовтня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційного оскарження понад один рік.

Як вбачається з матеріалів справи, у справі 09 листопада 2021 року ухвалене заочне рішення.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 03 лютого 2022 року задоволено заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, скасовано заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 09 листопада 2021 року, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, призначено дату судового засідання на 17 березня 2022 року о 12 години 20 хвилин (а.с. 84-85).

Про час і місце розгляду справи на 17 березня 2022 року повідомлений представник відповідача адвокат Крамар О.П., про що в матеріалах справи міститься розписка (а.с. 86).

17 березня 2022 року судове засідання було знято з розгляду у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України та запровадженням на території України воєнного стану на підставі наказу голови суду № 14/0-г від 24 лютого 2022 року про тимчасові заходи щодо організації роботи суду в умовах воєнного стану.

07 червня 2022 року у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання та для належного виклику в судове засідання учасників справи, судове засідання відкладено на 20 липня 2022 року.

Про час і місце розгляду справи, призначений на 20 липня 2022 року ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 повідомлені шляхом направлення SMS-повідомлення, про що в матеріалах справи міститься довідка про доставку (а.с. 93,95).

20 липня 2022 року адвокат Крамар О.П. направив на електронну адресу Обухівського районного суду Київської області заяву ОСОБА_3 про перенесення слухання справи у зв`язку із тим, що 19 липня 2022 року у нього виявлено ознаки захворювання на КОВІД 19 та за телефонною рекомендацією сімейного лікаря рекомендовано перебувати за карантині до 10 серпня 2022 року, просив призначити дату засідання після закінчення строку перебування на карантині.

Судове засідання відкладено на 22 серпня 2022 року, про час і місце розгляду справи представник ОСОБА_3 - адвокат Крамар О.П. повідомлений шляхом направлення SMS-повідомлення, про що в матеріалах справи міститься довідка про доставку (а.с. 99).

22 серпня 2022 року судове засідання проведено за відсутності сторін та ухвалене судове рішення.

В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_3 про зупинення провадження у справі від 22 серпня 2023 року, отримана судом першої інстанції після закінчення розгляду справи.

Отже відповідачем ОСОБА_3 та його представником ОСОБА_2 ініціювався перегляд заочного рішення, активно комунікували з судом першої інстанції з лютого 2022 року по серпень 2022 року, повідомлялись про рух справи.

Разом з тим, після ухвалення оскаржуваного рішення, матеріали справи не містять відомостей про те, що у межах строку на апеляційне оскарження, передбаченого статтею 354 ЦПК України, відповідач ОСОБА_3 або його представник ОСОБА_2 звертались до суду із заявою (клопотанням) про видачу копії повного судового рішення або доказів про те, що малиперешкоди у її отриманні.

Посилання представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка В.В. на те, що копію оскаржуваного судового рішення направлено відповідачу за невідомою адресою: АДРЕСА_1 , є помилковим.

Оскільки, з матеріалів справи вбачається, ОСОБА_3 у заяві про перегляд заочного рішення, вказав поштову адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 73а)

Апеляційна скарга не містить посилань на обставини непереборної сили, які зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду понад рік.

Отже враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волі особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справа "Салов проти України"), зокрема, з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи (справа "Сутяжник проти Росії").

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів;4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи "Бочан проти України", "Смірнова проти України", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії" та інші).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Водночас апеляційний суд зауважує, що судовий розгляд призначено після задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення, тобто відповідач є ініціатором вказаного розгляду справи, зацікавлений в ньому, був обізнаний про дату судових засідань, звертався до суду з клопотаннями, однак у подальшому рухом справи тривалий час не цікавився, і не реалізував своє право на оскарження судового рішення у межах строку, регламентованого законом.

Вказане свідчить про відсутність об`єктивних обставин, які б безумовно свідчили про поважність причин пропуску відповідачемстроку на апеляційне оскарження понад один рік.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", заява N 3236/03, пункт 41, від 26 квітня 2007 року у справі "Олександр Шевченко проти України", заява N 8371/02, пункт 27).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушенням принципу стабільності судового рішення, що суперечить статті 129-1 Конституції України та практиці ЄСПЛ.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, ЄСПЛ визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членами Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року).

Приписами ч. 4 ст. 357 ЦПК України регламентовано, що у тому разі якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 127,357,358 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка Валентина Валентиновича на рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 серпня 2022 року

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.

Копію ухвали надіслати учасникам справи в порядку, визначеному статтею 272 ЦПК України, скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська