Справа № 932/4548/23
Провадження №2/932/1355/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді Овчиннікової О.С., при секретарі Білій Т.П., за участю представника позовача ОСОБА_1 , за участю представника відповідача Кіяшко Т.О.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Дніпра цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, ОСОБА_2 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ,

в с т а н о в и в:

В провадженні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська розглядається цивільна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, ОСОБА_2 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання.

До підготовчого судового засідання третьою особою ОСОБА_2 25.09.2023 року подано клопотання про залишення позову без розгляду з огляду на те, що позов подано не адвокатом. Так, враховуючи склад учасників та предмет спору: скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, обсяг доказів та обставин, необхідних для з`ясування при вирішенні даного спору, дана справа не є малозначною або незначної складності, тому представником у даній справі може бути адвокат , згідно з положеннями ч.1 ст. 60 ЦПК України. Представник позивача Гордєєва О.В. не є адвокатом, представляє інтереси позивача на підставі довіреності юридичної особи. Тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду , оскільки під час розгляду справи встановлено, що позовну заяву підписано особою, яка не має на це повноважень, представник ОСОБА_3 не є адвокатом, як це повинно бути у справах, які розглядаються у загальному позовному провадженні та не є малозначними в силу предмету позову.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 заперечували проти задоволення клопотання , оскільки цей спір виник з трудових відносин, тому вона має право представляти інтереси позивача - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача - Південно-східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці просила вирішити клопотання на розсуд суду.

Треті особи, належним чином повідомлені про дату та місце проведення підготовчого судового засідання, не з`явилися, подали заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

Суд, вислухавши позицію учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про необгрунтованість клопотання про залишення позову без розгляду з огляду на таке:

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Виключення з цього правилу передбачено ч.2 ст. 60 ЦПК України, за яким під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Спір у даній справі стосується визнання незаконним та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) ОСОБА_2 від 05.12.2014 року за формою П-4 та скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання за формою П-3 від 18.11.2014 року ОСОБА_2 .

Відповідно до частини другої статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Згідно зі статтею 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Згідно з пунктом 57 Порядку № 337 рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц (провадження № 14-467цс18) дійшла висновку про те, що справи про оскарження актів розслідування випадків і хронічних професійних захворювань розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин, а також відшкодування моральної чи майнової шкоди, спричиненої спадкоємцям особи, що померла, при виконанні трудових обов`язків.

Аналогічні за змістом висновки зробила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18 (провадження № 11-1302апп18), від 27 березня 2019 року у справі № 640/14775/16-ц (провадження № 14-657цс18), від 27 травня 2020 року у справі № 580/1780/19 (провадження № 11-83апп20).

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що даний спір виникає із трудових правовідносин, отже представником в даному спорі може бути фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, клопотання третьої особи ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 193, 194, 260, 261, 263, 274, 277, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 24.11.2023 року.

Суддя О.С.Овчиннікова