Постанова

Іменем України

31 травня 2023 року

м. Київ

справа № 160/3915/22

провадження № 61-4627св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач), суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Індустріальний відділ Державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро),

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2022 року в складі судді: та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у складі в складі колегії суддів: Максюти Ж. І., Биліни Т. І., Зайцевої С. А.,

Історія справи

Короткий зміст позову

У лютому 2022 року ОСОБА_1 подав до Дніпропетровського окружного адміністративного суду позов до Індустріального відділу Державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про визнання дій протиправними.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2022 року позовна заява була залишена без руху.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 березня 2022 року справа призначена слухання в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2022 року відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2022 року скасовано та провадження у справі закрито.

27 липня 2022 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 в якій він просив направити вказану справу для продовження розгляду до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року справу для продовження розгляду направлена до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 серпня 2022 року справа направлена до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 01 вересня 2022 року справа передана за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська.

Позов мотивований тим, що 26 січня 2022 року через мобільний застосунок «Монобанк» дізнався про обмеження рахунків у зв`язку з відкриттям виконавчого провадження № НОМЕР_1 щодо примусового стягнення з нього судових витрат в розмірі 3 831,47 грн за виконавчим листом № 202/4391/16-ц. Позивач вважає дії відповідача щодо арешту його рахунків незаконними, оскільки рішення суду, на підставі якого видано виконавчий лист № 202/4391/16-ц, на його думку є помилковим та таким, що не може бути виконаним, а дії виконавця - незаконними. 27 січня 2022 року, 28 січня 2022 року, 11 лютого 2022 року позивач звертався до відповідача із клопотаннями щодо зняття арешту з грошових коштів. Відповідями відповідача від 09 лютого 2022 року за вих № 6663 та від 15 лютого 2022 року за вих. № 7593 було проінформовано позивача про відмову у задоволенні заявлених позивачем клопотань, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

ОСОБА_1 просив:

визнати діяльність начальника Індустріального ВДВС у м. Дніпро Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Півня С. В. протиправною;

зобов`язати Індустріальний ВДВС у м. Дніпро Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) до з`ясування обставин та остаточного вирішення, як має стягуватись судовий збір з особи, яка звільнена від сплати судового збору, зупинити виконання виконавчого провадження № НОМЕР_1 та зняти арешт з рахунків ОСОБА_1 ;

з метою компенсації нанесеної моральної шкоди - вибачитись перед ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що:

спір між сторонами виник з підстав правомірності дій Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) щодо примусового виконання виконавчого листа № 202/4391/16 від 28 грудня 2021 року;

матеріалами справи не підтверджено доводи позивача про протиправність дій відповідача, тому суд відмовив у задоволенні позовної вимоги позивача про компенсацію йому моральної шкоди, оскільки ця вимога є похідною від первинної та вирішення такого питання можливе лише у випадку встановлення протиправності дій відповідача.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2022 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що:

відповідач не звернувся до суду за роз`ясненням резолютивної частини рішення та/або змісту виконавчого документу через відсутність необхідності у роз`ясненні, з огляду на що вимога позивача у цій частині є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 12 травня 2022 року розглянута заяви позивача про ухвалення додаткового рішення у справі № 202/4391/16-ц, відповідно до якого відмовлено позивачу з задоволенні заяви. Однак дане рішення суду жодним чином не впливає на виконавче провадження № НОМЕР_1. Тому вимога позивача про зупинення виконавчого провадження є безпідставною та необґрунтованою;

позивач повинен довести не тільки протиправність поведінки відповідача, а й наявність самої моральної шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою. Враховуючи, що матеріалами справи не підтверджено доводи позивача про протиправність дій відповідача, суд відмовляє у задоволенні позовної вимоги позивача про компенсацію йому моральної шкоди, оскільки ця вимога є похідною від первинної та вирішення такого питання можливе лише у випадку встановлення протиправності дій відповідача.

Аргументи учасників справи

31 березня 2023 року ОСОБА_1 через підсистему Електронний суд подав касаційну скаргу на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у якій просить: скасувати рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду і передати справу на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована тим, що учасники справи належним чином не повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Оскаржені рішення судів першої та апеляційної інстанцій не відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, оскільки: судом першої інстанції не з`ясовані усі обставини справи. Позивач є особою з інвалідністю внаслідок війни. Посвідчення інваліда війни долучене до матеріалів справи. Пунктом 8 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору. Ця норма не передбачає іншого тлумачення окрім звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Це не право позивача, яким він може скористатись, або, за власним бажанням, відмовитись від його застосування. Позивач не зобов`язаний виборювати те, що передбачено прямою нормою закону України.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 27 квітня 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року в частині підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України повернуто.

Ухвалою Верховного Суду від 27 квітня 2023 року: відкрито касаційне провадження у справі; в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зупинення виконання рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2022 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року відмовлено.

19 травня 2023 року справа передана судді-доповідачу Крату В. І.

Ухвалою Верховного Суду від 29 травня 2023 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 27 квітня 2023 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження: судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Позиція Верховного Суду

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу (частина третя статті 368 ЦПК України).

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

Апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина перша статті 369 України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 грудня 2022 року в справі № 734/1793/20 (провадження № 61-7972св22) зазначено, що: «апеляційний суд здійснив розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників за наявними у справі матеріалами, що підтверджує зміст постанови Чернігівського апеляційного суду від 15 липня 2022 року. Між тим, на порушення статей 368, 369 ЦПК України, суд не звернув увагу на те, що поданий ОСОБА_1 позов про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, містить вимоги як майнового так і немайнового характеру, а тому дійшов помилкового висновку про можливість розгляду цієї справи без повідомлення її учасників. ОСОБА_1 належним чином не повідомлена про час і місце розгляду справи, що суперечить статтям 7, 128, частині третій статті 368 ЦПК України. Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції та безумовною підставою для скасування судового рішення. Це позбавило ОСОБА_1 права мати реальну можливість представляти свої інтереси як учасника справи в умовах, які передбачені процесуальним законодавством, зокрема в умовах відкритого та публічного судового розгляду, та належним чином користуватися передбаченими статтею 43 ЦПК України процесуальними правами. Апеляційний суд при вирішенні справи не врахував висновків щодо застосування статті 368 ЦПК України, порушив норми процесуального права та дійшов передчасних висновків про скасування рішення суду першої інстанції. Такі ж висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 вересня 2022 року у справі № 569/12193/21 (провадження № 61-6114св22)».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 серпня 2022 року у справі № 202/4233/16 (провадження № 14-222цс21) вказано, що:

«24.18. Системний аналіз змісту зазначених норм дає підстави для висновку про те, що приписи частини першої статті 369 ЦПК України щодо письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення сторін можуть бути застосовані судами апеляційної' інстанції лише у випадку розгляду апеляційних скарг на рішення суду, якщо наявні виключно вимоги майнового характеру і розмір ціни позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

24.19. Якщо ж у справі наявні вимоги немайнового характеру, то розгляд такої справи у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

24.20. Відповідний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21 липня 2021 року у справі № 761/47244/19 (провадження № 61-5178св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 199/7148/20 (провадження № 61-7998св21), 24 травня 2021 року у справі №391/35/19 (провадження № 61-7814св20).

24.30. Розгляд судом апеляційної інстанції цієї справи без повідомлення учасників справи та за відсутності ОСОБА_1 , не повідомленого про дату, час і місце судового засідання, згідно з пунктом 5 частини першої статті 411 ЦПК України є безумовною підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та направлення справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

24.31. Зазначене позбавило позивача права мати реальну можливість представляти свої інтереси як учасника справи в умовах, які передбачені процесуальним законодавством, зокрема в умовах відкритого та публічного судового розгляду. Вказане, у свою чергу, перешкодило стороні належним чином користуватися передбаченими статтею 43 ЦПК України процесуальними правами».

У справі, що переглядається:

ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 2023 року відкрито апеляційне провадження, ухвалено апеляційну скаргу розглядати в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (а. с. 174-175);

ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 2023 року закінчено дії по підготовці справи та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а. с. 176);

в оскарженій постанові апеляційного суду вказано, що апеляційний суд розглянув справу у порядку письмового провадження (а. с. 179-183);

позивач пред`явив немайнові вимоги;

розгляд цієї справи судом апеляційної інстанції мав відбуватися з повідомленням учасників справи і колегія суддів вважає помилковим висновок апеляційного суду про можливість розгляду цієї справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін;

аналіз матеріалів справи свідчить, що повідомлення (виклик) учасників справи на 16 березня 2023 року не здійснювалося.

За таких обставин, ОСОБА_1 не було належним чином повідомлено про розгляд справи судом апеляційної інстанції 16 березня 2022 року.

Судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою (пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстав для висновку про те, що оскаржена постанова суду апеляційної інстанції постановлена без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу належить задовольнити частково, оскаржену постанову апеляційного суду скасувати і передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук