Справа №278/5850/23
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

13 грудня 2023 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М, розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вище вказана позовна заява.

Вивчивши дану позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, оскільки така не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить:

- визнати громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- внести до реєстру актових записів про народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 матір`ю ОСОБА_2 , батько громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до ст. 16 ЦПК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що відомості про народження ОСОБА_3 не внесені до Державного реєстру актів цивільного стану громадян відповідно до Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 № 1064.

Отже порушені право та/чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам, повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Разом з тим, суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про її невідповідність вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки до неї не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеному позивач не додав до заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, останній звернувся до суду, ймовірно, з клопотанням про розстрочку сплати судового збору, обґрунтоване скрутним матеріальним становищем.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Так, згідно з вказаною нормою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Визначене Законом України «Про судовий збір» право суду відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати може бути реалізоване, зокрема, у випадку, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік (п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону).

У своїх рішеннях «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року (п. 44) та «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року (п.п. 63-64) ЄСПЛ зазначив, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, відповідно до принципу диспозитивності та правил доказування у цивільному судочинстві, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До матеріалів позовної заяви не долучено жодного доказу на підтвердження скрутного матеріального становища позивача.

Відтак, на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, позивачу слід надати довідку з Пенсійного фонду України та довідку з Управління соціального захисту населення, тощо.

Окрім того, готуючи документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами (державними стандартами), в даному випадку Вимогами до оформлення документів ДСТУ 4163-2020. Вимоги до оформлення документів встановлюють вимоги до документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду.

Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

При цьому, як вбачається із доданих до заяви документів, заявники надали частину додатків (безпосередньо медичне свідоцтво про народження) до заяви у не читаємому стані, що позбавляє можливості візуально сприймати інформацію та утруднює вивчення вказаних документів.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому, згідно ст.185 ЦПК України, вважаю за необхідне позовну заяву ОСОБА_4 залишити без руху. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити позовну заяву без руху, надавши позивачці строк для усунення її недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання примірника цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Дубовік