Справа № 444/3509/23
Провадження № 2/444/1047/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Ясиновський Р. Б.

за участі секретаря судового засідання Триндяк Х.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із даною позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме 1 (один) місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Мотивує свої позовні вимоги наступним.

Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її батько ОСОБА_2 загинув внаслідок воєнних дій. З 08.05.2022 р. по 25.09.2022 р. брав участь у здійсненні заходів необхідних для забезпечення оборони України у зв`язку із військового агресією росії.

Те, що вона є донькою загиблого стверджується свідоцтвом про її народження серія НОМЕР_1 .

Факт смерті стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 20.06.2023 р.

Вона є єдиною спадкоємицею першої черги, так як батьки є розлучені.

Коли вона звернулася до нотаріуса, то їй повідомили, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, так як строк нотаріус рахує з дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , а не з дати реєстрації смерті.

Вказує, що вчасно не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть батька не було відомо, і жодних відомостей інших про батька у неї не було.

Зважаючи на те, що вонане може реалізувати своє право на спадкування, просить позов задовольнити.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача Куликівської селищної ради в судове засідання не прибув, однак від представника надійшла заява, в якій просить розгляд даної справи проводити без їх участі та прийняти законне та обгрунтоване рішення. Проти задоволення позову не заперечили.

А тому суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача та представника відповідача, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані позивачем та представником відповідача заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як відповідач фактично не заперечує проти позовних вимог, а від так визнає такі, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 загинув внаслідок воєнних дій, який з 08.05.2022 р. по 25.09.2022 р. брав участь у здійсненні заходів необхідних для забезпечення оборони України у зв`язку із військового агресією росії.

Позивачка є донькою загиблого, що стверджується свідоцтвом про її народження серія НОМЕР_1 .

Факт смерті ОСОБА_2 , стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 20.06.2023 р.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 24 постанови передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд приходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 23, 258, 259, 264, 265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме 1 (один) місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_6, ІПН НОМЕР_3 , паспорт НОМЕР_4 виданий органом 4628 від 06.02.2023 р., проживає та зареєстрована: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_5 ).

Відповідач: Куликівська селищна ради Львівського району Львівської області (80362 смт. Куликів, пл.Незалежності, 27, Львівський (колишній Жовківський) район, Львівська область, тел. )

Суддя: Ясиновський Р. Б.