Справа № 136/1129/22
провадження № 2-о/136/30/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2023 м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Шпортун С.В.,

за участю секретаря судового засідання Белінської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Липовець, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту заявник) звернулась до суду із вищевказаною заявою, в якій просить суд встановити юридичний факт її, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільного проживання однією сім`єю із ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , більш як п`ять років, тобто в період з 2007 року до часу відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 , обґрунтовуючи підставність заяви тим, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина за законом, оскільки на випадок своєї смерті останній особистого розпорядження не вчинив. До кола спадкоємців першої черги спадкування за законом увійшли діти спадкодавця, зокрема: син ОСОБА_2 , використав своє право на прийняття спадщини, подавши заяву відповідного змісту нотаріусу за місцем відкриття спадщини, інші діти - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від своїх часток у спадщині відмовились на її, ОСОБА_1 , користь, утім нотаріус відмовив їй у видачі нотаріального акту, оскільки не підтверджується факт родинних відносин чи інших відносин із спадкодавцем, що дає право на спадкування за законом, а так як від цього залежать майнові права заявника, зокрема право на спадщину, іншого порядку встановлення даного факту, а ніж судового, чинним законодавством не передбачено, наведене стало підставою звернення до суду із даним позовом.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилась, надала суду заяву, в якій підтримала вимоги, просила суд їх задовольнити, а розгляд справи проводити за її відсутності.

Заінтересована особа ОСОБА_2 неодноразово у судові засідання не являвся, будучи належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, жодних заяв та клопотань до суду не направляв.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, що передбачені ст.223 ЦПК України, тому проводить його в даному судовому засіданні на підставі зібраних у справі доказів, за відсутності осіб, які беруть участь у справі, при цьому не здійснюючи фіксацію судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно і безпосередньо оцінивши зібрані у справі докази, встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , на що вказує свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 (а.с.6). Після його смерті відкрилась спадщина за законом, оскільки особистого розпорядження на випадок своєї смерті останній не вчинив.

Відповідно до Акту (а.с.8) складеного комісією в складі депутата Липовецької міської ради Мельничук О.Б. та сусідів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (а.с.8), встановлено, що ОСОБА_1 з 2007 року проживала в будинку за АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство, обробляли присадибну ділянку біля будинку, проводили його поточний ремонт, ОСОБА_1 за даною адресою залишилась проживати і проживає по даний час з дня смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки виданої Липовецькою міською радою Вінницького району Вінницької області 01.07.2022 за №360 (а.с.13), ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 , де без реєстрації з ним постійно проживала з 2007 року ОСОБА_1 .

Згідно з довідкою виданою Липовецькою міською радою Вінницького району Вінницької області (а.с.14), до складу сім`ї ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 входив син ОСОБА_2 .

На підтвердження факту родинних відносин ОСОБА_2 та спадкодавця ОСОБА_3 надано Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану щодо актового запису про народження.

Із матеріалів спадкової справи №108/2022 заведеної після смерті ОСОБА_3 , (а.с.22-48) судом встановлено, що своїм правом на спадкування скористалась ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подавши заяви про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Інші спадкоємці - діти спадкодавця ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від своїх часток у спадщині відмовились на користь ОСОБА_1 , подавши нотаріусу заяви відповідного змісту.

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Мельник М.В. від 11.12.2022, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки із поданих заявником документів не підтверджується факт родинних відносин чи інших відносин між нею та спадкодавцем ОСОБА_3 , а відтак належність до відповідної черги спадкування за законом.

Заявник звернулась до суду із заявою про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. (ст.1261 ЦК України).

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Пленум Верховного Суду України у пункті 21 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні, можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пунктом 3 постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" судам роз`яснено, що у разі, коли буде виявлено, що встановлення факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Аналізуючи зібрані у справі докази, суд вважає, що у даному випадку існує спір про право, оскільки встановлення факту спільного проживання за заявою ОСОБА_1 однією сім`єю із ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не визнається заінтересованою особою ОСОБА_2 , який приходиться рідним сином спадкодавця, а відтак спадкоємцем першої черги спадкування за законом, спадщину прийняв та від неї не відмовився. При цьому, за наслідками встановлення даного факту, ОСОБА_1 набуде права спадкування на частку у спадщині як спадкоємець першої черги спадкування, оскільки інші діти спадкодавця як спадкоємці першої черги спадкування за законом відмовились від спадщини на її користь.

З точки зору закону під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Зазначене відповідає висновкам, викладеним у Постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року (справа N 522/11740/14-ц, провадження N 61-19160св18), від 27 червня 2018 року (справа N 522/10696/17, провадження N 61-12109св18), від 31 жовтня 2018 року (справа N 477/284/16-ц, провадження N 61-24391св18), у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 березня 2021 року (справа N 643/14985/18-ц).

Враховуючи наявність у даній справі спору про право, заява підлягає залишенню без розгляду, що не позбавляє заявника права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 258-260, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП - НОМЕР_2 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про встановлення факту, що має юридичне значення, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Світлана ШПОРТУН