Постанова

Іменем України

12 червня 2023 року

м. Київ

справа № 690/638/21

провадження № 61-2873св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Гулейкова І. Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року у складі судді Здоровила В. А. та постанову Черкаського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року у складі колегії суддів: Карпенко О. В., Вініченка Б. Б., Василенко Л. І.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і судових рішень

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради (далі - Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради) про визнання незаконним порядку скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, їх рішень та визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що вона є власником нежитлового приміщення, площею 65,9 кв. м., що знаходиться на першому поверсі у багатоквартирному будинку на АДРЕСА_1 .

Під час розгляду справи № 690/343/21 за позовом Ватутінського ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з управління багатоквартирним будинком, їй стало відомо про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку визначено управителем Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради, з яким 02 березня 2021 року укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Під час організації проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку на АДРЕСА_1 співвласників багатоквартирного будинку не повідомлено про дату, час та місце проведення зборів. У зв`язку з відсутністю зазначених повідомлень не вдалося встановити інформацію про ініціатора проведення зборів. З метою отримання зазначеної інформації вона звернулася до осіб, які зазначені в протоколі як голова зборів, секретар та уповноважена особа. В усній розмові зазначені особи повідомили, що ніхто не створював ініціативної групи, не направляв повідомлень про проведення зборів, фактичного проведення загальних зборів співвласників будинку 12 лютого 2021 року не було, обговорення та голосування про визначення управителем Ватутінського ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради, укладення з ним договору, визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не проводилося.

Зазначені обставини вказують на не дотримання процедури організації та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, які призвели до порушення її прав як співвласника багатоквартирного будинку, зокрема, брати участь у загальних зборах, голосувати, приймати рішення, що є його виключними повноваженнями, а також погоджувати договір, на підставі якого виникає грошове зобов`язання щодо сплати відповідних коштів.

Із урахуванням наведених обставин, позивач просив суд:

визнати незаконним порядок скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12 лютого 2021 року, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати недійсним протокол загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12 лютого 2021 року, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати недійсними рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12 лютого 2021 року, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , оформленого протоколом від 12 лютого 2021 року;

визнати недійсним договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 02 березня 2021 року, який укладено з Ватутінським ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради.

Рішенням Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що позов пред`явлено до неналежного відповідача. Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської радине є суб`єктом спірних правовідносин, оскільки до його повноважень не належить скликання (ініціювання проведення), проведення загальних зборів та оформлення результатів зборів у вигляді протоколу.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції погодився із висновками суду першої інстанції про те, що Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради не є належним відповідачем у справі, додатково зазначивши, що належними відповідачами за пред`явленими вимогами є усі співвласники багатоквартирного житлового будинку.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У лютому 2023 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

У касаційній скарзі зазначає, що суди в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 квітня 2018 року у справі № 904/2796/17, Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 922/1500/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Також, у касаційній скарзі як на підставу оскарження судового рішення заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу), а саме зазначає, що: суди не дослідили зібрані у справі докази (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України); місцевий суд необґрунтовано відхилив клопотання про призначення експертизи (пункт 3 частина третя статті 411 ЦПК України).

У квітні 2023 року Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради подало до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, у якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, посилаючись на те, що доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів про те, що Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради є неналежним відповідачем у цій справі.

Щодо клопотання про розгляд справи за участю заявника

У касаційній скарзі заявник просить розгляд касаційної скарги здійснювати у судовому засіданні з викликом сторін та участю представника позивача.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК Українипід час розгляду справи у касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК Україниу суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. Абзац другий частини першої статті 402 ЦПК України визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Сторона позивача реалізувала свої процесуальні права, які відповідають принципу змагальності на стадії касаційного перегляду справи, шляхом викладення своєї позиції у касаційній скарзі. Клопотання про розгляд справи судом касаційної інстанції за участю представника позивача не містить обґрунтувань того, які ще важливі для справи пояснення може надати останній лише особисто в суді, окрім тих, які викладені письмово у касаційній скарзі.

Верховний Суд, враховуючи викладене, виходячи із повноважень суду касаційної інстанції, який не може встановлювати нові обставини, які не були встановлені судами, оцінивши характер спору та суть правового питання, яке підлягає вирішенню у розглядуваній справі, вважає, що у цій справі відсутні підстави для виклику представника позивача в судове засідання для надання особистих пояснень на стадії касаційного перегляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Ураховуючи викладене та зважаючи на відсутність необхідності виклику учасників справи для надання пояснень, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання заявника.

Позиція Верховного Суду

Статтею 400 ЦПК України встановлено межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Так, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

За змістом частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги у межах, які стали підставами для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, аоскаржувані судові рішення - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Обставини, встановлені судами

ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення площею 65,9 кв. м, що знаходиться на першому поверсі у багатоквартирному будинку на АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування нежилого приміщення магазину від 22 січня 2014 року (а. с. 11, 12 т. 1).

Протоколом зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , від 12 лютого 2021 року головою зборів співвласників обрано ОСОБА_3 , секретарем зборів - ОСОБА_4 , уповноваженою особою на підписання договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком із Ватутінським ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради - ОСОБА_5 (а. с. 14 - 18 т. 1).

02 березня 2021 року між Ватутінським ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради в особі начальника Костікова О. С. та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в особі ОСОБА_5 укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, за умовами якого управитель зобов`язався надавати співвласникам послуги з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а співвласники зобов`язалися оплачувати управителю послуги з управління згідно з умовами законодавства та умовами цього договору (а. с. 19 - 22 т. 1).

Правове обґрунтування

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносин, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначено Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (далі - Закон № 417-VІІІ).

Статтею 4 Закону № 417-VІІІ визначено, щовласниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Частиною першою статті 6 Закону № 417-VІІІ передбачено, що співвласники мають право, зокрема, брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника.

Управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) (частина перша статті 9 Закону № 417-VІІІ).

Відповідно до частин першої, другої статті 10 Закону № 417-VІІІ співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, зокрема, визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем; обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням; визначення повноважень управителя щодо управління багатоквартирним будинком.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Згідно зі статтю 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі в ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд починається спочатку.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за цим позовом. Установлення цієї обставини є підставою для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Для визнання відповідача неналежним, крім названої обставини, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, тобто належного відповідача.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

У постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Разом з тим, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 дійшов висновку, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Звертаючись до суду із позовом, позивачка посилалася на порушення порядку скликання, проведення та оформлення результатів загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Предметом позову в цій справі є визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке оформлене протоколом від 12 лютого 2021 року, а також визнання недійсним договору управління багатоквартирним будинком.

Встановивши, що рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке оформлене протоколом від 12 лютого 2021 року, приймалося співвласниками багатоквартирного будинку, суди попередніх інстанцій обґрунтовано виходили з того, що належними відповідачами у справі є саме співвласники багатоквартирного будинку, які приймали оспорюване рішення, та від імені яких діяв ОСОБА_5 при укладенні договору управління багатоквартирним будинком від 02 березня 2021 року, а не Ватутінське ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради, жодні дії чи рішення якого позивачка не оскаржує.

Враховуючи те, що співвласники багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до участі у цій справі як співвідповідачі не залучені, заяв чи клопотань про залучення останніх позивачка не заявляла, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про відмову в задоволенні позову у зв`язку із неналежним складом учасників справи.

Доводи касаційної скарги про те, що загальні збори співвласників багатоквартирного будинку скликані Ватутінським ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради, є необґрунтованими, оскільки вказана юридична особа надає послуги з управління багатоквартирним будинок, законом не надано Ватутінському ВУ ЖКГ Ватутінської міської ради повноважень щодо організації та проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку.

Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги про порушення порядку скликання, проведення та визначення результатів загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, а також про відмову в задоволенні судом першої інстанції клопотання позивачки про призначення судової почеркознавчої експертизи, оскільки висновки суду по суті вирішення цього спору про обґрунтованість або необґрунтованість вимог позову мають бути зроблені за належного суб`єктного складу її учасників.

У касаційній скарзі заявник зазначає, що суди в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 квітня 2018 року у справі № 904/2796/17, Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 922/1500/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Такі доводи заявника є безпідставними, оскільки судами попередніх інстанцій не порушено висновків щодо застосування норм права, викладених у постановах, на які посилається заявник у касаційній скарзі.

Так, у зазначених справах позови заявлені до належних відповідачів - об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, судом касаційної інстанції зроблені висновки щодо необхідності належного повідомлення співвласників багатоквартирного будинку про проведення загальних зборів, тоді як у справі, яка є предметом касаційного перегляду, судами відмовлено у задоволенні вимог позову у зв`язку із пред`явленням його до неналежного відповідача.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення в оскаржуваних рішеннях, питання вичерпності висновків судів попередніх інстанцій, Верховний Суд виходить із того, що у справі, що переглядається, судові рішення відповідають вимогам вмотивованості.

Верховний Суд розглянув справу в межах доводів, наведених заявником у касаційній скарзі, які стали підставою для відкриття касаційного провадження і підстав вийти за межі розгляду справи судом касаційної інстанції не встановлено.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні за участю сторін відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний