справа №462/8416/23
УХВАЛА

11 грудня 2023 року м.Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Колодяжний С.Ю., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

встановив:

ОСОБА_1 01.11.2023 року звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб, який зареєстрований 26.10.2016 року Київським районним у м.Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №697; стягувати аліменти на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 40 % від всіх доходів відповідача.

Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 06.11.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Так, під час розгляду справи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Натомість в позовній заяві ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, у зв`язку з її важким матеріальним становищем.

Згідно з ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони фізичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для звільнення позивача від сплати судового збору. Посилання позивача на неспроможність сплати судового збору у зв`язку з важким матеріальним становищем не можуть братися судом до уваги, оскільки суду не надано достатніх доказів на підтвердження вказаних обставин.

За змістом позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено як вимогу майнового характеру стягнення аліментів, так і вимогу немайнового характеру розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до абз. 2 пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз.2 пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час звернення із позовом складає відповідно 1073,60 грн.

Пунктом 3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Отже, з наведеного вбачається, що позивач звільнена від сплати судового збору лише в частині вимог про стягнення аліментів.

Таким чином, позивачу, на виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, необхідно пред?явити документ про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн. за позовну вимогу немайнового характеру або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Разом з тим, позивачем в позовній заяві не викладено обставини, якими вона обґрунтовує вимогу щодо стягнення аліментів на утримання доньки, та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивач просить стягувати аліменти на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 40 % від всіх доходів відповідача.

Таким чином, визначений ОСОБА_1 зміст позовних вимог щодо стягнення аліментів не відповідає вимогам ч.3 ст.181 СК України, і позивачу належить сформулювати зміст таких позовних вимог відповідно до закону.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п?яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.177, 187, 259-261 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує п`яти днів з дня вручення їй ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи. Якщо позивач не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя: С.Ю. Колодяжний