Справа № 305/1468/16-ц
Провадження по справі 2/305/317/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2023 Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі секретаря судового засідання Шемоти М.І.

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рахові в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку в системі EasyCon цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу - Антонів Олеся Михайлівна про встановлення факту ухилення відповідачами від укладення у письмовій формі та нотаріального посвідчення договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг) та факту виконання умов даного договору; встановлення факту укладення та визнання дійсним договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг); припинення за відповідачами права спільної сумісної власності на мініготельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2337,5 кв.м; скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Антонів Олесі Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяження (з відкриттям розділу), індексний номер 31358118 від 13.09.2016 р. та запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно - мініготельний комплекс, загальною площею 2337,5 кв.м, реєстраційний номер 236; визнання права власності на мініготельний комплекс; припинення за відповідачем право власності на земельну ділянку під мініготельним комплексом та визнання за нею право власності на дану земельну ділянку й стягнення суми 13170207,4 гривні,

ВСТАНОВИВ :

На розгляд до Рахівського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу - Антонів Олеся Михайлівна про встановлення факту ухилення відповідачами від укладення у письмовій формі та нотаріального посвідчення договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг) та факту виконання умов даного договору; встановлення факту укладення та визнання дійсним договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг); припинення за відповідачами права спільної сумісної власності на мініготельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2337,5 кв.м; скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Антонів Олесі Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяження (з відкриттям розділу), індексний номер 31358118 від 13.09.2016 р. та запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно - мініготельний комплекс, загальною площею 2337,5 кв.м, реєстраційний номер 236; визнання права власності на мініготельний комплекс; припинення за відповідачем право власності на земельну ділянку під мініготельним комплексом та визнання за нею право власності на дану земельну ділянку й стягнення суми 13170207,4 гривні.

Ухвалою Рахівського районного суду від 29.08.2016 заяву позивачки ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_5 , про забезпечення позову, задоволено. До вирішення справи по суті та вступу у законну силу судового рішення: накладено арешт на майно, а саме будинок АДРЕСА_1 , що належить відповідачам ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , мешканцям АДРЕСА_1 ; накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0700 га., цільове призначення якої розміщення міні-готельного комплексу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер:0:08:001:0101; заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно реєструвати право власності на міні-готельний комплекс " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", побудований на земельній ділянці площею 0,0700 га., кадастровий номер 0:08:001:0101 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_4 ; заборонити відчуження майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва міні-готельного комплексу "Дріада" побудованого на земельній ділянці площею 0,0700 га. з призначенням розміщення міні-готельного комплексу, адреса: АДРЕСА_2 , кадастровий номер: 0:08:001:0101.

Ухвалою Рахівського районного суду від 09.09.2016 виправлено описку, допущену в абзаці 2 резолютивної частини ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 29.08.2016 у справі №305/1468/16-ц та абзаці 2 резолютивної частини ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 30.08.2016 у справі №305/1468/16-ц, замінивши кадастровий номер земельної ділянки площею 0,0700 га, цільове призначення якої: розміщення міні-готельного комплексу, що знаходиться за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт Ясіня, полонина Драгобрат з «№0:08:001:0101» на «:08:001:0101».

Ухвалою Рахівського районного суду від 30.08.2016 було задоволено заяву позивачки ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , про забезпечення позову. До вирішення справи по суті та вступу у законну силу судового рішення, зобов`язано ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ІН: НОМЕР_1 ), з метою схоронності спірного майна, за власні кошти, здійснювати охорону об`єкта незавершеного будівництва міні-готельного комплексу "Дріада", побудованого на земельній ділянці площею 0,0700 га, кадастровий номер:0:08:001:0101.

Ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 25 жовтня 2016 року було ухвалу Рахівського районного суду від 29 серпня 2016 року в частині накладення арешту на будинок АДРЕСА_1 , що належить відповідачам ОСОБА_4 та ОСОБА_3 скасовано і в задоволенні заяви в цій частині відмовлено. В решті ухвалу залишити без змін. Цією ж ухвалою апеляційного суду Закарпатської області ухвалу Рахівського районного суду від 30 серпня 2016 року змінено, доповнивши другий абзац резолютивної частини ухвали після кадастрового номера, наступним змістом : «не перешкоджаючи доступу до вказаного об`єкта його власнику ОСОБА_4 ». В решті ухвалу залишено без змін.

Однак, пізніше, ухвалою Рахівського районного суду від 22.03.2017 було скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 30.08.2016 у справі №305/1468/16-ц, а саме: зобов`язання ОСОБА_2 з метою схоронності спірного майна, за власні кошти здійснювати охорону об`єкту незавершеного будівництва міні-готельного комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », побудованого на земельній ділянці площею 0,0700 га, кадастровий номер: :08:001:0101.

Ухвалою Рахівського районного суду від 09.09.2016 заяву адвоката позивачки ОСОБА_6 про забезпечення позову - задоволено. До вирішення спору по суті та вступу у законну силу судового рішення заборонено Управлінню державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області (органам державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області) приймати в експлуатацію особисто від ОСОБА_4 (ід. номер НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (ід. номер НОМЕР_3 ), що проживають за адресою: АДРЕСА_4 та інших осіб об`єкт - міні-готельний комплекс « ІНФОРМАЦІЯ_1 », побудований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: :08:001:0101 за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт Ясіня, полонина Драгобрат шляхом реєстрації в єдиному реєстрі Декларації про готовність до експлуатації об`єкта та приймати рішення про видачу сертифіката (про введення в експлуатацію).

Ухвалою Рахівського районного суду від 16.09.2016 заяву адвоката Монастирецької Г.В. в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено. До вирішення спору по суті та вступу у законну силу судового рішення вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на все майно ОСОБА_4 (ід. номер НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,) та ОСОБА_3 (ід. номер НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,), де б воно не знаходилося.

Ухвалою Рахівського районного суду від 16.09.2016 заяву адвоката позивачки ОСОБА_6 про забезпечення позову - задоволено. До вирішення спору по суті та вступу у законну силу судового рішення вжито заходів забезпечення позову шляхом проведення опису (зовні та всередині) та накладення арешту на майно: міні-готельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2337,5 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: :08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт Ясіня, полонина «Драгобрат», які належать ОСОБА_4 (ід.номер НОМЕР_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,) та ОСОБА_3 (ід. номер НОМЕР_3 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,) та з метою схоронності спірного майна передати дане майно на зберігання ОСОБА_2 (ід. НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 ) або її представнику.

Пізніше, ухвалою Рахівського районного суду від 05.10.2023 було скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 16.09.2016 по справі №305/1468/16-ц, а саме забезпечення позову шляхом передачі на зберігання ОСОБА_2 (ід.номер НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 ,) або її представнику майна: міні-готельного комплексу, об`єкту нерухомості, загальною площею 2337,5 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: :08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт Ясіня, полонина «Драгобрат», з метою схоронності спірного майна.

Постановою Верховного Суду від 18 серпня 2021 року було скасовано рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12 жовтня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 20 квітня 2021 у даній справі, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відповідно до ухвали Рахівського районного суду від 07.09.2021 дану справу № 305/1468/16-ц провадження по справі 2/305/700/21 прийнято до провадження судді Ємчука В.Е. та призначено підготовче засідання на 09 год 10 хв 06 жовтня 2021 року. Сторонам роз`яснено, що вони можуть отримати інформацію щодо розгляду даної справи, на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://rh.zk.court.gov.ua.

В підготовче засідання 06.10.2021 позивачка ОСОБА_2 та її представники ОСОБА_6 й ОСОБА_7 не з`явилися, отримали повістку особисто, що підтверджено повідомленням Укрпошти.

Повістка, направлена представнику позиваки ОСОБА_5 повернута без вручення, з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Пізніше 12.10.2021 ОСОБА_5 надіслав заяву, в якій повідомив, що його повноваження представника позивача ОСОБА_2 припинено.

Представник позивачки ОСОБА_7 направила до суду заяву про відкладення підготовчого засідання, оскільки 06.10.2021 вона задіяна в іншій справі.

Також ОСОБА_2 направила заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 06.10.2021, оскільки перебуває на лікуванні.

Підготовче засідання було відкладено на 15:30 год 01.12.2021.

В підготовче засідання 01.12.2021 позивачка не з`явилася, повістка, направлена за її адресою, повернута Укрпоштою до суду, у зв`язку з відсутністю адресата за цією адресою. При цьому ОСОБА_2 направила суду заяву, яка надійшла 07.12.2021 про те, що за станом здоров`я вона не може прибути в суд 01.12.2021.

Представник позивача ОСОБА_6 30.11.2021 направила на адресу суду заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 15:30 год 01.12.2021, у зв`язку з хворобою.

Представник позивачки ОСОБА_7 направила до суду заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 01.12.2021, оскільки вона викликана слідчим для дачі показів у кримінальному провадженні.

Підготовче засідання було відкладено на 10:00 год. 28.02.2022.

ОСОБА_2 направила на адресу суду клопотання про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 10:00 год 28.02.2022, у зв`язку з введенням на території України воєнного стану.

Також представник позивачки ОСОБА_7 направила заяву про відкладення підготовчого засідання 28.02.2022, через введення воєнного стану.

Підготовче засідання було відкладено на 09:10 год 13.04.2022, про що повідомлено учасників справи, шляхом направлення смс-повідомлень.

Представник позивачки ОСОБА_7 направила до суду заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 13.04.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану.

Підготовче засідання було відкладено на 14:30 год 06.05.2022, про що повідомлено учасників справи, шляхом направлення смс-повідомлень.

Представник позивачки ОСОБА_7 направила до суду заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 06.05.2022,у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії, постійних обстрілів м. Києва.

Підготовче засідання було відкладено на 10:00 год 06.07.2022, про що повідомлено учасників справи, шляхом направлення смс-повідомлень.

Позивачка ОСОБА_2 направила до суду заяву про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 06.07.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії, постійних обстрілів м. Києва.

Ухвалою суду від 06.07.2022 було закрито підготовче засідання, оскільки підстав для задоволення поданої ОСОБА_2 заяви про врегулювання спору за участі судді не було, невирішених клопотань також не було, тому призначено судовий розгляд у даній справі на 15:00 год 07.09.2022.

Копію ухвали направлено сторонам поштовим зв`язком, проте ці документи були повернуті до суду, оскільки адресат ОСОБА_2 відсутня за вказаною адресою.

Доступ до цієї ухвали є відкритому доступі в Єдиному реєстрі судових рішень, тобто учасники справи мають можливість отримувати інформацію щодо справи звернувшись до даного ресурсу.

Позивачка ОСОБА_2 направляла на адресу суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 15 год 07.09.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії, постійних обстрілів м. Києва.

Судовий розгляд, що був призначений на 07.09.2022 був відкладений, через неявку Позивачки на 14:00 год 17.10.2022, про що повідомлено сторін, шляхом надсилання смс-повідомлень, які їм були доставлені.

Від ОСОБА_2 17.10.2022 надійшло клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 14 год 17.10.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії, постійних обстрілів м. Києва.

Також, представник позивачки ОСОБА_8 13.10.2022 направила клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 14 год 17.10.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії.

Позивачка ОСОБА_2 та її представники в судове засідання о 14:00 год 17.10.2023 не з`явилися, проте, оскільки на території Закарпатської області було оголошено повітряну тривогу, тому суд повторно відклав розгляд справи.

На електронну адресу суду 21.11.2022 надійшло клопотання ОСОБА_2 про відкладення судового засідання, призначеного на 15:30 год 21.11.2022, у зв`язку з продовженням на території України воєнного стану та не припиненням на території України російської агресії, постійних обстрілів м. Києва.

У зв`язку з неявкою позивачки та її представника дану справу було залишено без розгляду на підставі ухвали суду від 22.11.2022.

Відповідно до постанови Закарпатського апеляційного суду від 23.04.2023 ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 листопада 2022 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Після скасування ухвали суду про залишення без розгляду даного позову призначено судовий розгляд на 11:00 год 02.06.2023, про що сторони були повідомлені, шляхом отримання СМС -повідомлень, але сторони в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. У зв`язку з чим судовий розгляд був відкладений на 11:00 год 05.10.2023.

В судове засідання 05.10.2023 позивачка ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином. 05.10.2023 від ОСОБА_2 надійшло клопотання/Заява про відкладення розгляду справи, надавши їй розумний строк для забезпечення участі нового представника позивача та ознайомлення його з матеріалами справи.

У зв`язку з наведеним судовий розгляд даної справи було відкладено на 13:10 год 09.11.2023, про що сторони були повідомлені, шляхом доставки ОСОБА_7 повідомлення у додаток "Viber", а ОСОБА_2 СМС" повідомлення.

Позивачка ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 в судове засідання 09.11.2023 о 13:10 год не з`явилися, даних про залучення іншого представника позивачка не надала.

Судове засідання через неявку Позивачки було відкладено на 11:00 год 11 грудня 2023 року, про що ОСОБА_2 та її представник були повідомлені шляхом доставки ОСОБА_7 повідомлення у додаток "Viber", а ОСОБА_2 СМС" повідомлення. Крім того, ОСОБА_2 було направлено повідомлення за місцем проживання АДРЕСА_3 , яке їй було вручено 01.12.2023, повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, з роз`ясненням наслідків неявки, що передбачені ст. 223 ЦПК України.

В судове засідання 11.12.2023 о 11:00 год позивачка ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Водночас на електронну адресу суду 11.12.2023 надійшла заява адвоката Гаврилець М.Б., який повідомив, що 08.12.2023 між ним та ОСОБА_2 укладено договір про надання адвокатських послуг, тому він просить відкласти розгляд справи та надати йому можливість ознайомитися з матеріалами справи. Також надав заяву про залучення його у справу в якості представника позивача, при цьому додав ордер про надання правничої (правової) допомоги, який підтверджує його повноваження як представника.

Представник відповідача ОСОБА_1 щоразу був присутній у всіх судових засіданнях, які проводилися в режимі відеоконференції, та просив залишити даний позов без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивачки, адже за законом відповідач також має право на своєчасний розгляд справи й затягування розгляду тягне за собою порушення прав відповідача як на своєчасний розгляд справи, так і на мирне володіння майном, на яке в межах цієї справи накладено заборону. Заява, подана представником позивачки ОСОБА_9 є технічною, позивачка чи її представник безумовно повинні були з`явитися в судове засідання, адже їх неявка є повторною, що зобов`язує суд залишити даний позов без розгляду.

Інші учасники провадження в судове засідання не з`явилися, про час, дату, місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши думку представника відповідача та дослідивши матеріали справи суд приходить до такого висновку.

Згідно з частиною 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, отже встановлення яких-небудь привілеїв для позивача є своєю чергою обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 12 серпня 2022 року в рамках справи № 686/32906/19, провадження № 61-5093св22 (ЄДРСРУ № 105706373) досліджував питання щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача, де вказав таке.

Згідно із частинами першої та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга (!) поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок неодноразово викладено у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Також частиною п`ятою статті 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18 (провадження № 61-641св21), від 26 квітня 2022 року у справі № 522/4104/16-ц (провадження № 61-4123св21) та від 04 травня 2022 року у справі № 398/457/20 (провадження № 61-1603св22) та у справі № 686/32906/19 (провадження № 61-5093св22) від 12.08.2022.

У даній справі є докази того, що і про підготовчі засідання, і про судові засідання, що були призначені для судового розгляду, позивачка ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 й ОСОБА_6 були повідомлені належним чином, що підтверджено також їхніми заявами про відкладення судових засідань, зі змісту яких слідує, що вони були щоразу обізнані про дати судових засідань.

Крім того, суд наголошує, що поштові відправлення, що направлялися судом на адресу ОСОБА_2 поверталися до суду без вручення, з відміткою Укрпошти "адресат відсутній за вказаною адресою", при цьому позивачка не виконала свого обов`язку щодо повідомлення суд про зміну місця проживання, визначений статтею 131 ЦПК України, водночас її повідомлення судом здійснювалося, шляхом направлення смс-повідомлень, які були доставлені на її мобільний телефон.

Верховний Суд 17 листопада 2022 року розглядаючи справу №560/5541/20 вказав, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд. При цьому суд перевірив та встановив, що ОСОБА_2 з 09.09.2022 року зареєстрована у ЄСІТС.

Надсилання представником позивачки ОСОБА_10 заяви про залучення його до участі у даній справі як представника не потребує окремого процесуального розгляду, адже, відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України ордер адвоката є належним підтвердженням його повноважень на представництво, отже з моменту надання ордера як представника, адвокат Гаврилець М.Б. мав повноваження на ведення справи в суді від імені ОСОБА_2 , відповідно і мав не тільки права, а й обов`язки, які покладаються процесуальним законодавством на сторону, яку він представляє.

За наведених обставин позивачка ОСОБА_2 , з часу надходження даної справи до Рахівського районного суду на новий розгляд, тобто з 07.09.2021 року, жодного разу в судове засідання не з`явилася та не надала заяви про розгляд справи без її участі.

Неявка в суд належним чином повідомлених про розгляд справи позивачки ОСОБА_2 та її представників є повторною, а тому суд розцінює такі дії позивача як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Суди, які виконуючи рекомендації Ради суддів України, в умовах відсутності фінансування добросовісно застосовують альтернативні способи комунікації, запропоновані учасниками справи, не можуть вважатися такими, що діють неправомірно.

Крім того, Верховний Суд дав роз`яснення, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Також, Верховний Суд неодноразово у своїх ухвалах та постановах щодо можливості здійснення судочинства в умовах воєнного стану вказує, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку чи відкладення судового засідання, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Підстав для відкладення розгляду справи суд у зв`язку з введенням на території України воєнного стану суд не вбачає, оскільки на території міста Києва та Київської області, де проживає позивачка та де знаходиться представник Позивачки ОСОБА_7 , активний бойових дій не здійснюється, транспортне сполучення (автомобільне та залізничне) між містом Київ та Закарпатською областю не припинено, доступ до суду не обмежений, інтернет-зв`язок також функціонує повноцінно і для сторін існує можливість брати участь у розгляді справи дистанційно, в режимі відеоконференцзв`язку як з приміщення іншого суду, так і з використанням власних технічних засобів, за таких обставин Позивачка та її представник мали можливість взяти участь в судовому засіданні чи подати заяву про розгляд даної справи без їх участі, але ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 таким правом не скористалися.

Водночас застосування різних прийомів та інструментів для відкладення розгляду справи, яка значний період перебуває у провадженні суду, є недопустимим, адже Верховний Суд чітко вказує, що незалежно він причин повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду.

Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення справи з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивача не є перешкодою для повторного звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без розгляду, оскільки належним чином повідомлена Позивачка повторно не з`явилася в судове засідання і від неї не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини 9 статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У даній справі за заявою ОСОБА_2 ухвалами Рахівського районного суду Закарпатської області в межах цієї справи було вжито заходів забезпечення позову, тому з огляду на залишення даного позову без розгляду, ці заходи забезпечення позову слід скасувати.

Виходячи з наведеного, керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу - Антонів Олеся Михайлівна про встановлення факту ухилення відповідачами від укладення у письмовій формі та нотаріального посвідчення договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг) та факту виконання умов даного договору; встановлення факту укладення та визнання дійсним договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг); припинення за відповідачами права спільної сумісної власності на мініготельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2337,5 кв.м.; скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Антонів Олесі Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяження (з відкриттям розділу), індексний номер 31358118 від 13.09.2016 р. та запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно - мініготельний комплекс, загальною площею 2337,5 кв.м., реєстраційний номер 236; визнання права власності на мініготельний комплекс; припинення за відповідачем право власності на земельну ділянку під мініготельним комплексом та визнання з нею право власності на дану земельну ділянку й стягнення суми 13170207,4 гривні - залишити без розгляду.

Скасувати всі заходи забезпечення позову у даній справі, вжиті Рахівським районним судом Закарпатської області, зокрема :

- ухвалою суду від 29.08.2016 (справа № 305/1468/16 провадження по справі 2/305/1017/16), з урахуванням ухвали про виправлення описки до цієї ухвали від 09.09.2016 та ухвали апеляційного суду Закарпатської області від 25.10.2016, постановленої за наслідками перегляду цієї ухвали;

- ухвалою Рахівського районного суду від 09.09.2016 (справа № 305/1468/16-ц провадження по справі 2/305/1017/16);

- ухвалою Рахівського районного суду від 16.09.2016 (справа № 305/1468/16-ц провадження по справі 2/305/1017/16);

- ухвалою Рахівського районного суду від 16.09.2016 (справа № 305/1468/16-ц провадження по справі 2/305/1017/16);

Після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е.Ємчук