Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/3764/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" грудня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І.

при секретарі Нізовій А. Р.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

У вересня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності.

Ухвалою суду від 05 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності було повернуто заявнику.

При винесенні вказаного судового рішення була допущена механічна описка, а саме помилково зазначено у вступній частині рішення суду невірну дату винесення судового рішення 02 листопада 2018 року, замість вірного 05 грудня 2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в рішенні суду механічна описка впливає на можливість його реалізації, а дане виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в рішенні суду виявлену механічну описку.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку у вступній частині ухвали Білоцерківського міськрайонного суду по цивільній справі № 357/10516/18 провадження № 2/357/3764/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності, вказавши вірну дату винесення судового рішення 05 грудня 2018 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя Б. І. Кошель