УХВАЛА

07 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 370/2796/20

провадження № 61-12133св23

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,

розглянувши доповнення ОСОБА_1 до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та застосування наслідків недійсності правочину,

ВСТАНОВИВ:

10 серпня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у вказаній вище справі.

Ухвалою Верховного Суду від 15 серпня 2023 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року. Відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у вказаній справі.

20 листопада 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду додаткові письмові пояснення до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2023 року доповнення ОСОБА_1 до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у цій справі повернуто заявнику без розгляду.

27 листопада 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду письмові пояснення до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 листопада 2023 року доповнення ОСОБА_1 до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у цій справі повернуто заявнику без розгляду.

06 грудня 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду письмові пояснення до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року.

Ураховуючи зміст поданих ОСОБА_1 додаткових письмових пояснень, вказаний процесуальний документ, за своєю суттю є доповненнями до касаційної скарги.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частиною першою статті 398 ЦПК України визначено, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження.

Згідно з частиною першою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Право на доповнення чи зміну касаційної скарги може бути здійснено лише протягом строку на касаційне оскарження.

При цьому як статтею 390 ЦПК України, так і статтею 398 ЦПК України не передбачено права суду касаційної інстанції вирішувати питання про поновлення пропущеного строку на внесення змін чи доповнень до касаційної скарги, який є преклюзивним, а тому відповідні доповнення, подані після визначеного законом строку, не приймаються до розгляду та повертаються заявнику.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 28 липня 2023 року у справі № 274/4132/21 (провадження № 61-8397св23).

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень постанову Київського апеляційного суду прийнято 04 липня 2023 року, повний текст якої складено 07 липня 2023 року та оприлюднено 11 липня 2023 року.

Отже, доповнення до касаційної скарги подані до суду касаційної інстанції 06 грудня 2023 року з пропуском строку, установленого законом для подання доповнень до касаційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки доповнення до касаційної скарги подано до суду касаційної інстанції після закінчення строку на касаційне оскарження, тому вказані доповнення необхідно залишити без розгляду.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року в справі № 373/2054/16-ц вказано, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

Разом з тим, Верховний Суд звертає увагу, що частиною першою статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (частина друга статті 44 ЦПК України).

За змістом зазначеної частини цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

Також частинами третьою та четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства (частина перша статті 143 ЦПК України).

Керуючись статтями 44, 126, 260, 390, 398 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Доповнення ОСОБА_1 до касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та застосування наслідків недійсності правочину повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров