Справа № 286/3268/23
У Х В А Л А

11.12.2023 м. Овруч

Овруцький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Кулініча Я. В.

з секретарем Грищенко Н. А.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Овруч цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , яка діє як законний представник в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства; заінтересовані особи: Овруцький відділ реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_3 , яка також діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 та Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області,

ВСТАНОВИВ:

14.08.2023 ОСОБА_1 , яка діє як законний представник в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , яка проживає в АДРЕСА_1 звернулася до суду із заявою, в якій, з врахуванням уточнюючої заяви, просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт батьківства гр.України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Першотравневе Овруцького (Коростенського) району, який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 в зоні проведення бойових дій с.Старикове Шосткий район Сумська область відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в смт. Першотравневе Овруцького району Житомирської області (свідоцтво про народження серія НОМЕР_1 , видане виконавчим комітетом Першотравневої селищної ради, актовий запис № 6 від 15.05.2015). Внести відповідні зміни до актового запису № 6 від 15.05.2015 про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в смт. Першотравневе Овруцького району Житомирської області (свідоцтво про народження серія НОМЕР_1 , видане виконавчим комітетом Першотравневої селищної ради, зазначивши в графі батько дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Першотравневе Овруцького (Коростенського), громадянин України, змінивши прізвище дитини " ОСОБА_2 " на « ІНФОРМАЦІЯ_5 ». Мотивуючи тим, що в період з літа 2012 р. по весну 2018 року вона перебувала у фактичних шлюбних відносинах з гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .. ІНФОРМАЦІЯ_3 у них народилась спільна дитина ОСОБА_2 . Так як з батьком дитини вони проживали в не зареєстрованому шлюбі, при реєстрації народження сина запис про батька був зроблений з її слів. ОСОБА_5 ставився до дитини як до своєї, вони спілкувалися, проводили час разом, він купував деякі речі. Називали вони один одного як батько та син відповідно. Взаємовідносини у них не склалися, коли дитині було 3 роки вони розійшлись і кожен став жити своїм життям. Однак відносини підтримували на рівні телефонного спілкування, іноді бачилися у селищі. Інколи давав обіцянки приїхати на день народження, матеріальної допомоги на утримання сина не надавав. На п`ятиріччя подарував велосипед. На даний час склалися такі обставини, що добровільно в позасудовому порядку, подавати заяву про реєстрацію його як батька до органу державної реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_5 не може, у зв`язку із смертю. Встановлення факту батьківства необхідне для реалізації права на отримання пенсії по втраті годувальника, пільгового посвідчення «Член сім`ї загиблого» та одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю.

Ухвалою суду від 22.11.2023 року до участі у справі в якості третіх осіб було залучено ОСОБА_3 , яка також діє в інтересах ОСОБА_4 та Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області.

05.12.2023 року до суду надійшов відзив від представника ГУ ПФУ в Житомирській області Скрити С. М., в якому він просить відмовити у задоволенні вимог заяви, оскільки метою подачі заяви ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства є призначення пенсії по втраті годувальника. Враховуючи наведене у вказаній справі вбачається наявність спору про пенсійні виплати. При цьому, на переконання представника заінтересованої особи такий спір є публічно-правовим та підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Представник Овруцького відділу реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області в судове засідання не з`явився, але начальник відділу надала письмові пояснення на заяву.

ОСОБА_3 , яка також діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значимість, і які визначаються такою суттєвою ознакою як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Відтак, слід враховувати не тільки конкретну мету встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення визначено в ст. 315 ЦПК України.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; 4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

За нормою частини другої ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в Постанові Пленуму Верховного суду України за №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

З точки зору закону під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Зазначене відповідає висновкам, викладеним у Постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року (справа № 522/11740/14-ц, провадження № 61-19160св18), від 27 червня 2018 року (справа №522/10696/17, провадження № 61-12109св18), від 31 жовтня 2018 року (справа № 477/284/16-ц, провадження № 61-24391св18), у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 березня 2021 року (справа № 643/14985/18-ц).

Також, згідно правової позиції викладеної в Постанові ВС від 29.06.2022 року у справі 205/6338/21 під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Із заяви ОСОБА_1 видно, що встановлення факту батьківства необхідне їй для оформлення пенсії по втраті годувальника та оформлення одноразової допомоги членам сім`ї загиблого військового.

Частиною 1 статті 37 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (надалі Закону) встановлено, що право на пенсію в разі втрати годувальника мають непрацездатні члени сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні.

Члени сім`ї померлого вважаються такими, що були на його утриманні, якщо вони були на його повному утриманні або одержували від нього допомогу, яка була для них постійним і основним джерелом засобів до існування (ч.1 ст. 38 Закону).

За приписами статті 36 Закону пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається: непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні. До членів сім`ї, які вважаються такими, що були на утриманні померлого годувальника, відносяться особи, зазначені в частині другій цієї статті, якщо вони: 1) були на повному утриманні померлого годувальника; 2) одержували від померлого годувальника допомогу, що була для них постійним і основним джерелом засобів до існування. Члени сім`ї померлого годувальника, для яких його допомога була постійним і основним джерелом засобів до існування, але які й самі одержували пенсію, мають право, за бажанням, перейти на пенсію у зв`язку з втратою годувальника.

Статтею 58 Закону передбачено, що Пенсійний фонд є органом, який, крім іншого, призначає пенсії та готує документи для її виплати, забезпечує своєчасне і в повному обсязі фінансування виплати пенсій тощо.

Оскільки, заінтересована особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 , вказане свідчить про наявність спору про право.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно ч.4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

З огляду на викладене, заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, а вимоги мають розглядатися у порядку позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів.

Керуючись ст. ст. 257, 260, 268, 294, 315 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , яка діє як законний представник в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства; заінтересовані особи: Овруцький відділ реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_3 , яка також діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 та Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Я. В. Кулініч

Повний текст ухвали складено 13 грудня 2023 року