Справа № 456/5399/23
Провадження № 2/456/1301/2023
УХВАЛА

про залишення без задоволення клопотання про розгляд справи

за правилами загального позовного провадження

13 грудня 2023 року місто Стрий Львівської області

Стрийський міськрайонний суд Львівської області у складі головуючого судді Микитина В.Я.,

сторони у справі:

позивач Комунальне підприємство «СТРИЙВОДОКАНАЛ»;

відповідач ОСОБА_1 ;

зміст позовних вимог про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та водовідведення;

вирішуючи у приміщенні суду, що знаходиться по АДРЕСА_1 , за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання, клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, -

в с т а н о в и в:

Описова частина із зазначенням суті питання, що вирішуються ухвалою.

Позивач КП «СТРИЙВОДОКАНАЛ», у порядку представництва, котре здійснює ОСОБА_2 (довіреність б/н від 02.01.2023 року, засвідчена копія приєднана до матеріалів позовної заяви), 19.10.2023 року, скориставшись канцелярією, звернувся у Стрийський міськрайонний суд Львівської області з позовною заявою, що була зареєстрована в діловодстві за вх. № 18071, в якій просить ухвалити рішення про стягнення на свою користь з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в загальному розмірі 8 698 грн. 51 коп.. Судові витрати у справі позивач КП «СТРИЙВОДОКАНАЛ» при ухваленні рішення просить покласти на відповідача ОСОБА_1 ..

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Микитина В.Я. від 20.10.2023 року, після отримання інформації про зареєстроване місце проживання/перебування відповідача ОСОБА_1 , який не має статусу підприємця, вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі Ухвалено розглянути цю справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) її сторін та без проведення судового засідання протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у цій справі. З-поміж іншого, роз`яснено сторонам у справі зміст частин 5 та 7 ст. 279 ЦПК України, за яким суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач ОСОБА_1 мав подати в строк для подання відзиву, а позивач КП «СТРИЙВОДОКАНАЛ» разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_1 , відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з копією ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 20.10.2023 року та примірником позовної заяви з доданими матеріалами за трек-номером 032, отримав таке відправлення 09.11.2023 року.

Поза тим, відповідач ОСОБА_1 07.12.2023 року, скориставшись канцелярією, подав у Стрийський міськрайонний суд Львівської області клопотання, що було зареєстровано в діловодстві за вх. № 21105, котре підписане ним безпосередньо та одночасно його представницею ОСОБА_3 , та котре суд, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 183 ЦПК України, якими визначено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником, розцінює як таке, що подане відповідачем ОСОБА_1 .. За змістом такого клопотання останній просить забезпечити принцип доступу до правосуддя у порядку ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а саме постановити ухвалу про перехід до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Суд вважав за необхідне вирішити таке клопотання у письмовому провадженні без призначення судового засідання, з цією метою дослідив наявні у матеріалах даної справи документи, необхідні для його вирішення.

Релевантні джерела права, котрими керувався суд, постановляючи дану ухвалу.

За змістом ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

За змістом пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, на додержанні якого наполягає відповідач ОСОБА_1 у своєму клопотанні про розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, що його установлено законом, який розв`яже спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального звинувачення; судове рішення проголошують публічно, але преса й громадськість можуть бути не допущені до зали засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або тією мірою, що визнана судом конче потрібною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Європейський Суд із прав людини наголосив, що пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду, що «рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення особи «правом на суд» з огляду на принцип правовладдя в демократичному суспільстві. Для того, щоб право на доступ до суду було дієвим, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити чин (акт), що становить втручання в її права» (рішення у справі «Bellet v. France» від 04 грудня 1995 року (заява № 23805/94), § 36).

Європейський Парламент і Рада Європейського Союзу постановою від 11 липня 2007 року № 861/2007 затвердили Європейську процедуру розв`язання дрібних позовів у країнах ЄС (The European Small Claims Procedure) зі змінами, що є альтернативою звичайному судовому процесові розгляду справ та застосовною з 01 січня 2009 року.

Із Правил ESCP вбачається, що метою запровадження процедури розв`язання дрібних позовів є покращення доступу до правосуддя, спрощення та скорочення строків розв`язання дрібних позовів за допомогою зниження судових витрат, забезпечення швидкості та спрощення процедури визнання та виконання судових рішень, ухвалених за Правилами ESCP.

У Рішенні від 21.07.2021 року № 5-р(ІІ)/2021 Конституційний Суд України наголосив: «Сутнісний зміст права на судовий захист, що його встановлено ч. 1 ст. 55 Конституції України, слід визначати як у зв`язку з основними засадами судочинства, визначеними приписами ч. 2 ст. 129 Конституції України, так і з урахуванням змісту права на справедливий суд, визначеного у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та витлумаченого Європейським Судом із прав людини» (абзац восьмий підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини цього рішення).

Європейський Суд із прав людини послідовно зазначає, що право на суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, не є абсолютним, обмеження права, гарантованого цією статтею, не буде сумісним із пунктом 1 цієї статті, якщо воно не має правомірної мети та якщо немає розумної домірності між застосовними засобами та метою, що її прагнуть досягти (рішення у справі «Ashingdane v. the United Kingdom» від 28 травня 1985 року (заява № 8225/78), § 5, 7); домірність полягає в дотриманні справедливого балансу між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основоположних прав людини (рішення у справі «Scordino v. Italy (№ 1)» від 29 березня 2006 року (заява № 36813/97), § 93).

У рішенні у справі «Ponka v. Estonia» від 08 листопада 2016 року (заява № 64160/11) Європейський Суд із прав людини визнав, що держави-члени можуть вважати за доцільне запровадити спрощену процедуру розв`язання дрібних позовів порядком цивільного судочинства; така спрощена процедура, може відповідати інтересам сторін, оскільки вона полегшує доступ до правосуддя, зменшує витрати, пов`язані з розглядом справи, та прискорює врегулювання спорів; суд також зауважив, що держави-члени можуть ухвалити рішення про те, що таку спрощену цивільну процедуру, як правило, мають проводити в рамках письмового провадження, якщо тільки суд не визнає за потрібне провести усне слухання або якщо одна зі сторін не звернеться з таким клопотанням; така спрощена процедура розв`язання дрібних позовів порядком цивільного судочинства безперечно має відповідати принципам справедливого судового розгляду, що їх гарантовано пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (§ 30).

Відповідно до частин 4, 6 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 274 ЦПК України малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Статтею 277 ЦПК України врегульовано можливість вирішення питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, таке питання суддя, зокрема, вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Проте, відповідач в установлений судом строк вправі подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а суд, залежно від обґрунтованості відповідних заперечень відповідача, постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням (ч. 4 ст. 277 ЦПК України).

У той же час, за змістом частин 5 та 7 ст. 279 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Поряд з цим, приписами ч. 3 ст. 279 ЦПК України визначено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Підсумок суду за результатами вирішення даного клопотання про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження.

Отож, з додержанням вимог Конституції України, приписи цивільного процесуального закону мають забезпечити рівні юридичні можливості процесуального характеру для всіх учасників судового процесу, а у разі встановлення окремими нормами права процесуальних відмінностей, застосовані в процесуальному закону юридичні засоби мають бути спрямованими на досягнення правомірної мети, ґрунтуватись на конституційних принципах правовладдя (верховенства права), юридичної рівності та домірності.

Надаючи відповідь на твердження відповідача ОСОБА_1 про додержання доступу до правосуддя у порядку ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, належить процитувати висновування Конституційного Суду України, котрий з-поміж іншого, у рішенні Другого сенату від 22.11.2023 року №1 О-р(ІІ)/2023 вказав, що гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами є допоміжними юридичними явищами, що стосуються будь-якої особи, та підсумував, що, додержання такої основної засади судочинства, як гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, має бути узгоджене з іншими основними засадами судочинства, визначеними Конституцією України, зокрема розумними строками розгляду справи судом.

Виходячи з того, що підстав для переходу до розгляду цієї цивільної справи за правилами загального позовного провадження не вбачається, враховуючи посутній зв`язок необґрунтованості заперечень відповідача ОСОБА_1 , оформлених клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, із тим, що розгляд цієї справи по суті на момент вирішення такого клопотання вже розпочався (ч. 2 ст. 279 ЦПК України), відтак належить постановити ухвалу, передбачену пунктом 1 ч. 4 ст. 277 ЦПК України, про залишення клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

Керуючись статтями 13, 19, 43, 258, 260-261, 274-275, 277, 279, 353 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд за правилами загального позовного провадження цивільної справи за позовною заявою Комунального підприємства «СТРИЙВОДОКАНАЛ» до нього про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, - залишити без задоволення.

Строк і порядок набрання ухвалою суду законної сили та її оскарження.

Ухвала суду про залишення без задоволення клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, в силу положень ч. 2 ст. 261 та ч. 1 ст. 353 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її складення та підписання суддею, оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає, оскільки не перешкоджає подальшому розгляду цієї справи.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Дата складення ухвали та її підписання суддею: 13 грудня 2023 року.

Суддя Володимир МИКИТИН