ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Лобова О.А., Бутенко С.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Сальної Н.О.,

представника позивача - адвоката Глотова С.О.,

представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Данильчука С.Г.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Данильчука С.Г., на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 26 квітня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 про захист прав інтелектуальної власності на промисловий зразок

УСТАНОВИВ:

коротко змісту позовних вимог і рішення суду першої інстанції;

У червні 2021 року позивач звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом про захист прав інтелектуальної власності на промисловий зразок.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ним 10.07.2008 зареєстровано право на промисловий зразок «Набір електротехнічних виробів», що підтверджується патентом № 16959, зареєстрованим в Державному реєстрі патентів України на промислові зразки, до складу якого входить електротехнічний виріб «Розетка».

Будучи власником промислового зразка «Набір електротехнічних виробів» за патентом № 16959, ним було виявило продукцію (електротехнічний виріб «Розетка»), що вільно реалізовувалась суб`єктами господарювання з використанням торгівельної марки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка належить ОСОБА_1 згідно зі свідоцтвом № НОМЕР_1 .

Позивач вказував, що виготовлення та введення в цивільний оборот ОСОБА_1 електротехнічного виробу «Розетка» під своєю торгівельною маркою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » через ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_3 , є порушенням його права інтелектуальної власності на промисловий зразок «Набір електротехнічних виробів», до складу якого входить електротехнічний виріб «Розетка».

13.09.2021 позивачем подано заяви про збільшення позовних вимог, які ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.01.2022 були прийняті до провадження суду. (а.с. 110, 174 т. 1)

01.11.2022 позивач подав до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій виклав позовні вимоги в новій редакції. (а.с. 76 т. 2)

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 26 квітня 2023 року позов задоволено.

Встановлено факт незаконного використання ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 промислового зразка «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ», власником прав на який, згідно з патентом № 16959 від 10.07.2008, є ОСОБА_2 .

Заборонено ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 виготовлення виробів із застосуванням зареєстрованого промислового зразка за патентом № 16959 «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ», власником прав на який є ОСОБА_2 (позивач), в тому числі позначених торгівельною маркою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а також застосування таких виробів, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення), експорт (вивезення) та інше введення в цивільний оборот або зберігання таких виробів в зазначених цілях.

Зобов`язано ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 вилучити з цивільного обороту вироби, позначені торгівельною маркою «LUMANO», в яких використаний зареєстрований промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ», власником прав на який, згідно з патентом № 16959 від 10.07.2008, є ОСОБА_2 (позивач), в тому числі:

розетки одинарні без заземлення накладні, вимикачі одноклавішні накладні, розетки одинарні з заземленням накладні, розетки накладні для кабельного телебачення, розетки накладні для мережі, розетки розгалужувачі подвійні без заземлення, розетки розгалужувачі подвійні із заземленням, розетки розгалужувачі потрійні без заземлення, розетки розгалужувачі потрійні із заземленням, штепсельні гнізда, колодки подовжувача на два гнізда без заземлення, колодки подовжувача на два гнізда із заземленням, колодки подовжувача на три гнізда без заземлення, колодки подовжувача на три гнізда без заземлення, з тумблером, колодки подовжувача на три гнізда із заземленням, колодки подовжувача на три гнізда із заземлення, з тумблером, колодки подовжувача на чотири гнізда без заземлення, колодки подовжувача на чотири гнізда із заземленням, колодки подовжувача на шість гнізд із заземленням, колодки подовжувача на шість гнізд із заземленням, з тумблером, штепсельні вилки із заземленням, штепсельні Г-подібні вилки із заземленням, штепсельні короткі Г-подібні вилки із заземленням, вимикачі одноклавішні накладні зі світлоіндикатором, розетки розгалужувачі трикутноподібні (потрійні) із заземленням, вимикачі двоклавішні накладні, вимикачі двоклавішні накладні зі світлоіндикатором, розетки подвійні накладні без заземлення, розетки подвійні накладні із заземленням, та знищити такі вироби.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 в рівних частках на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 2 724 грн, витрати за проведення експертизи № 128-01 об`єктів інтелектуальної власності в сумі 40 000 грн.

коротко змісту вимог апеляційної скарги; узагальнених доводів особи, яка подала апеляційну скаргу;

Із вказаним рішенням не погодився відповідач ОСОБА_1 та оскаржив його в апеляційному порядку через свого представника, адвоката Данильчука С.Г.

В апеляційній скарзі вказував про порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зазначив, що місцевий суд розглянув змінені позовні вимоги, які він не приймав до провадження, оскільки в матеріалах справи відсутня ухвала місцевого суду про прийняття судом уточнених позовних вимог. Фактично це була зміна предмету позову. Вказував на порушення місцевим судом вимог ст. ст. 13, 43, п. 5 ч. 3 ст. 175, п. 3 ч. 2 ст.197 ЦПК України та не врахування правових висновків Верховного Суду, зроблених у справі № 405/3360/17.

Вважає, що висновки місцевого суду суперечать нормам матеріального права. Місцевий суд в основу судового рішення поклав судження експерта, сформульовані на аркуші справи 12 висновку експерта № 128-01 від 21.10.2022.

Місцевий суд ухвалив рішення щодо повного комплекту виробів, а не окремих промислових зразків.

Так, експертиза проводилася лише щодо розетки накладеної одинарної без заземлення, вимикача одноклавішного накладного та розетки накладної одинарної із заземленням.

Таким чином, відсутні докази, які б свідчили, що кожний окремий об`єкт виробу відповідача ОСОБА_1 містить усі ознаки, які притаманні кожному виробу з повного комплекту патенту позивача.

узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи;

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 прохав рішення місцевого суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Вказував, що доводи апеляційної скарги щодо порушення місцевим судом норм процесуального права є помилковими, та що суд дотримався вимог ЦПК України та не допустив надмірного формалізму.

встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини; доводи, з якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу;

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач ОСОБА_2 є власником прав на промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008, відповідно до якого об`єктом промислового зразка є форма, що втілена у комплекті окремих електротехнічних виробів, які з точки зору художньо-конструкторського рішення, виконані з використанням єдиного образного, пластичного та стилістичного принципу формоутворення. При цьому, форма окремо взятого виробу являє собою об`ємно-просторову композицію. Патент є чинним.

Правова охорона промислового зразка за патентом України № 16959 поширюється на концепцію форми об`ємно-просторової структури окремих електротехнічних виробів комплекту, з урахуванням форми та взаємного розташування їх складових елементів, і не стосується їх функціональних ознак.

До складу набору електротехнічних виробів, які охоплюються патентом України № 16959 від 10.07.2008 входять наступні вироби: розетка накладна для кабельного телебачення; розетка накладна для мережі; розетка розгалужувач подвійна без заземлення; розетка розгалужувач подвійна із заземленням; розетка розгалужувач потрійна без заземлення; розетка розгалужувач потрійна із заземленням; штепсельне гніздо; колодка подовжувача на два гнізда без заземлення; колодка подовжувача на два гнізда із заземленням; колодка подовжувача на три гнізда без заземлення; вимикач одноклавішний накладний; колодка подовжувача на три гнізда без заземлення, з тумблером; колодка подовжувача на три гнізда із заземленням; колодка подовжувача на три гнізда із заземлення, з тумблером; колодка подовжувача на чотири гнізда без заземлення; колодка подовжувача на чотири гнізда із заземленням; колодка подовжувача на шість гнізд із заземленням; колодка подовжувача на шість гнізд із заземленням, з тумблером; штепсельна вилка із заземленням; штепсельна Г-подібна вилка із заземленням; штепсельна коротка Г-подібна вилка із заземленням; вимикач одноклавішний накладний зі світлоіндикатором; розетка розгалужувач трикутноподібна, потрійна із заземленням; вимикач двоклавішний накладний; вимикач двоклавішний накладний зі світло індикатором; розетка одинарна накладна без заземлення; розетка одинарна накладна із заземленням; розетка подвійна накладна без заземлення; розетка подвійна накладна із заземленням. (а.с. 6-9 т. 1)

Очікувана дата закінчення строку дії патенту 29.04.2028 (дані згідно інформаційної системи УКРНОІВІ (СІС)).

09.02.2021 ОСОБА_2 придбав у відповідача ФОП ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » вимикач керамічний, розетку одинарну 10А із заземленням та розетку одинарну 10А без заземлення, марковані позначенням « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що підтверджується товарним чеком № 0024 від 09.02.2021 (а.с. 17 т. 1).

12.05.2021 ОСОБА_2 у м. Харкові у відповідача ФОП ОСОБА_3 придбав керамічну розетку одинарну накладну без заземлення 10А ІР20, вимикач одноклавішний вбудований білий 10А, марковані позначенням « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що підтверджується товарним чеком № 186 від 12.05.2021 (а.с. 18 т. 1).

Всі зазначені вироби марковані позначенням «LUMANO», права на яку, як на торговельну марку, належать відповідачу ОСОБА_1 на підставі свідоцтва України на знак для товарів та послуг № 283310 від 25.09.2020, та ОСОБА_1 також має патент на промисловий зразок № 43763 - електротехнічний пристрій для електропроводки, який зареєстрований 19 травня 2021 року. (а.с. 54-66 т. 1)

Придбані товари справляють на поінформованого користувача таке саме загальне враження, як і промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008, право власності на який належить ОСОБА_2 .

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий суд виходив з того, що ліцензійні договори, предметом яких є права на промисловий зразок за патентом України № 16959 від 10.07.2008, між сторонами не укладалися, дозволи на використання промислового зразка за патентом України № 16959 від 10.07.2008 ОСОБА_2 відповідачам не надавалися. Наявними в матеріалах справи доказами, в тому числі висновком експертизи об`єктів інтелектуальної власності № 128-01 від 21.10.2022, проведеного на замовлення позивача атестованим судовим експертом Міністерства юстиції України (Свідоцтво №1231, дійсне до 13.10.2023, реєстр судових експертів http://rase.minjust.gov.ua), Петренком С.А. встановлено, що:

1) Зовнішній вигляд виробу Розетка одинарна без заземлення накладна кераміка «LUMANO» справляє на поінформованого користувача таке саме загальне враження, як і промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008, через притаманність зазначеному виробу суттєвих ознак складового елементу промислового зразка за патентом України № 16959 від 10.07.2008;

2) Зовнішній вигляд виробу Вимикач одноклавішний накладний «LUMANO» справляє на поінформованого користувача таке саме загальне враження, як і промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008, через притаманність зазначеному виробу суттєвих ознак складового елементу промислового зразка за патентом України № 16959 від 10.07.2008;

3) Зовнішній вигляд виробу Розетка одинарна із заземленням накладна кераміка «LUMANO» справляє на поінформованого користувача таке саме загальне враження, як і промисловий зразок «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008, через притаманність зазначеному виробу суттєвих ознак складового елементу промислового зразка за патентом України № 16959 від 10.07.2008.

З огляду на викладене місцевий суд дійшов висновку про доведеність позивачем факту незаконного використання відповідачами промислового зразка «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008. В діях відповідача ОСОБА_1 - через виготовлення виробу із застосуванням зареєстрованого промислового зразка, пропонування до продажу, продаж таких виробів, в діях ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_3 - через пропонування до продажу, продаж таких виробів. Доводи, що спірні вироби виготовляються, реалізуються та використовуються на підставі свідоцтва на промисловий зразок № 43763 від 19.05.2021 не приймаються судом до уваги, оскільки предметом позову у справі № 643/1004/21 є припинення порушення права інтелектуальної власності позивача на промисловий зразок за патентом України № 16959 від 10.07.2008, який, до того ж, зареєстрований раніше промислового зразка ОСОБА_1 більш ніж на десять років.

Перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

У відповідності з вимогами ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права.

У відповідності з вимогами ст. 15 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 статті 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

В постанові Конституційного цивільного суду Верховного Суду від 27.11.2023 у справі № 603/761/19 зазначено, що зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що не кожне допущене судом порушення процедури може істотно впливати на права учасників справи та тягнути порушення гарантій статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того, за змістом цієї статті більшість процесуальних порушень, допущених на одній стадії цивільного процесу, можна виправити на іншій його стадії (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 201/13239/15-ц (пункт 50)).

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення підготовчого судового провадження, 01.11.2022, ОСОБА_2 подав до суду заяву про уточнення позовних вимог, копію якої направив сторонам. (т. 2 а.с. 76-78)

Представник відповідача ОСОБА_1 , адвокат Данильчук С.Г., подав заперечення на заяву про уточнення позовних вимог. (а.с. 88 т. 2)

Як вбачається з протоколів підготовчого судового засідання від 03.11.2022, судом оголошувалася та з`ясовувалася думка сторін щодо поданих уточнень до позовної заяви.

З протоколів судового засідання від 31.01.2023, 13.02.2023, 26.04.2023 та змісту судового рішення вбачається, що місцевим судом уточнення до позовної заяви були розглянуті по суті з врахуванням позиції відповідача у справі. (а.с. 144,149, 165 т. 2)

Апеляційний суд зазначає, що у відповідності з зазначеними вище нормами процесуального права позивач мав право протягом підготовчого провадження змінити підстави або предмет позову, збільшити чи зменшити розмір позовних вимог.

Позивач скористався своїми процесуальними правами та змінив свої позовні вимоги, а відповідачі реалізували свої права, висловивши свої позиції щодо суті цих змін.

Ті обставини, що позивач назвав зміни до позовних вимог уточненнями, та що в матеріалах справи відсутня процесуальна ухвала суду про прийняття цих уточнень до провадження суду за наведених вище обставин, у відповідності до положень ч. 3 ст. 376 ЦПК України, не є підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції.

Щодо перегляду справи по суті спору

Статтею 418 ЦК України визначено, що право інтелектуальної власності - це право особи на результат інтелектуальної, творчої діяльності або на інший об`єкт права інтелектуальної власності, визначений цим Кодексом та іншим законом. Право інтелектуальної власності становлять особисті немайнові права інтелектуальної власності та (або) майнові права інтелектуальної власності, зміст яких щодо певних об`єктів права інтелектуальної власності визначається цим Кодексом та іншим законом. Право інтелектуальної власності є непорушним. Ніхто не може бути позбавлений права інтелектуальної власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, передбачених законом.

Згідно частини першої статті 420 ЦК України до об`єктів права інтелектуальної власності належать промислові зразки.

Особа, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, може використовувати цей об`єкт на власний розсуд, з додержанням при цьому прав інших осіб; використання об`єкта права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, крім випадків правомірного використання без такого дозволу, передбачених цим Кодексом та іншим законом; умови надання дозволу (видачі ліцензії) на використання об`єкта права інтелектуальної власності можуть бути визначені ліцензійним договором, який укладається з додержанням вимог цього Кодексу та іншого закону (ч. ч. 2-4 ст.426 ЦК України).

Порушення права інтелектуальної власності, в тому числі невизнання цього права чи посягання на нього, тягне за собою відповідальність, встановлену Цивільним кодексом України, законом чи договором (ст. 431 ЦК України).

Положення ч. ч. 1, 2 ст. 432 ЦК України передбачають, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до статті 16 цього Кодексу. Суд у випадках та в порядку, встановлених законом, може постановити рішення, зокрема, про: застосування негайних заходів щодо запобігання порушенню права інтелектуальної власності та збереження відповідних доказів; зупинення пропуску через митний кордон України товарів, імпорт чи експорт яких здійснюється з порушенням права інтелектуальної власності; вилучення з цивільного обороту товарів, виготовлених або введених у цивільний оборот з порушенням права інтелектуальної власності та знищення таких товарів; вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися переважно для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь; застосування разового грошового стягнення замість відшкодування збитків за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. Розмір стягнення визначається відповідно до закону з урахуванням вини особи та інших обставин, що мають істотне значення; опублікування в засобах масової інформації відомостей про порушення права інтелектуальної власності та зміст судового рішення щодо такого порушення.

Згідно зі статтею 495 ЦК України майновими правами інтелектуальної власності на торговельну марку є: право на використання торговельної марки; виключне право дозволяти використання торговельної марки; виключне право перешкоджати неправомірному використанню торговельної марки, в тому числі забороняти таке використання; інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

Майнові права інтелектуальної власності на торговельну марку належать володільцю відповідного свідоцтва, володільцю міжнародної реєстрації, особі, торговельну марку якої визнано в установленому законом порядку добре відомою, якщо інше не встановлено договором.

Закон України «Про охорону прав на промислові зразки» регулює відносини, що виникають у зв`язку з набуттям і здійсненням права власності на промислові зразки в Україні.

Згідно статті 5 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки» правова охорона надається промисловому зразку, що не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі та відповідає умовам патентоспроможності.

Об`єктом промислового зразка може бути форма, малюнок чи розфарбування або їх поєднання, які визначають зовнішній вигляд промислового виробу і призначені для задоволення естетичних та ергономічних потреб.

Право власності на промисловий зразок засвідчується патентом.

Строк дії патенту на промисловий зразок становить 10 років від дати подання заявки до Установи і продовжується Установою за клопотанням власника патенту, але не більш як на п`ять років.

Дія патенту припиняється достроково за умов, викладених у статті 24 цього Закону.

Обсяг правової охорони, що надається, визначається сукупністю суттєвих ознак промислового зразка, представлених на зображенні (зображеннях) виробу, внесеному до Реєстру, і засвідчується патентом з наведеною у ньому копією внесеного до Реєстру зображення виробу.

Тлумачення ознак промислового зразка повинно здійснюватися в межах його опису.

Згідно зі статтею 20 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки»:

Права, що випливають з патенту, діють від дати публікації відомостей про його видачу за умови сплати річного збору за підтримання чинності патенту.

Патент надає його власнику виключне право використовувати промисловий зразок за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів.

Взаємовідносини при використанні промислового зразка, патент на який належить кільком особам, визначаються угодою між ними. У разі відсутності такої угоди кожний власник патенту може використовувати промисловий зразок за своїм розсудом, але жоден з них не має права давати дозвіл (видавати ліцензію) на використання промислового зразка та передавати право власності на промисловий зразок іншій особі без згоди решти власників патенту.

Використанням промислового зразка визнається виготовлення виробу із застосуванням запатентованого промислового зразка, застосування такого виробу, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого виробу в зазначених цілях.

Виріб визнається виготовленим із застосуванням запатентованого промислового зразка, якщо при цьому використані всі суттєві ознаки промислового зразка.

Патент надає його власнику право забороняти іншим особам використовувати промисловий зразок без його дозволу, за винятком випадків, коли таке використання не визнається згідно з цим Законом порушенням прав власника патенту.

Власник патенту може передавати на підставі договору право власності на промисловий зразок будь-якій особі, яка стає правонаступником власника патенту.

Власник патенту має право дати будь-якій особі дозвіл (видати ліцензію) на використання промислового зразка на підставі ліцензійного договору.

Договір про передачу права власності на промисловий зразок і ліцензійний договір вважаються дійсними, якщо вони укладені у письмовій формі і підписані сторонами.

Сторона договору має право на інформування невизначеного кола осіб про передачу права власності на промисловий зразок або видачу ліцензії на використання промислового зразка. Таке інформування здійснюється шляхом публікації в офіційному бюлетені відомостей в обсязі та порядку, встановлених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері інтелектуальної власності, з одночасним внесенням їх до Реєстру.

За опублікування зазначених відомостей та запропонованих стороною договору змін до відомостей про видачу ліцензії сплачуються збори.

Власник патенту має право подати до Установи для офіційної публікації заяву про надання будь-якій особі дозволу на використання запатентованого промислового зразка. У цьому разі річний збір за підтримання чинності патенту зменшується на 50 відсотків починаючи з року, наступного за роком публікації такої заяви.

Особа, яка виявила бажання скористатися зазначеним дозволом, зобов`язана укласти з власником патенту договір про платежі. Спори, що виникають під час укладання та виконання цього договору, розв`язуються у судовому порядку.

Якщо жодна особа не заявила власнику патенту про свої наміри щодо використання промислового зразка, він може подати до Установи письмове клопотання про відкликання своєї заяви. У цьому разі річний збір за підтримання чинності патенту сплачується у повному розмірі починаючи з року, наступного за роком публікації такого клопотання.

Права, що випливають з патенту, не зачіпають будь-які інші особисті майнові чи немайнові права автора промислового зразка, що регулюються іншим законодавством України.

Згідно зі статтею 22 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки»:

Будь-яка особа, яка до дати подання до Установи заявки або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету в інтересах своєї діяльності добросовісно використала в Україні заявлений промисловий зразок чи здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, зберігає право на безоплатне продовження цього використання або на використання промислового зразка, як це передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користування).

Право попереднього користування може передаватися або переходити до іншої особи тільки разом з підприємством чи діловою практикою або тією частиною підприємства чи ділової практики, в яких було використано заявлений промисловий зразок чи здійснено значну і серйозну підготовку для такого використання.

Не визнається порушенням прав, що надаються патентом, використання запатентованого промислового зразка:

в конструкції чи при експлуатації транспортного засобу іноземної держави, який тимчасово або випадково знаходиться у водах, повітряному просторі чи на території України, за умови, що промисловий зразок використовується виключно для потреб зазначеного засобу;

без комерційної мети;

з науковою метою або в порядку експерименту;

за надзвичайних обставин (стихійне лихо, катастрофа, епідемія тощо) з повідомленням про таке використання власника патенту одразу як це стане практично можливим та виплатою йому відповідної компенсації.

Не визнається порушенням прав, що надаються патентом, введення в цивільний оборот виробу, виготовленого із застосуванням запатентованого промислового зразка, після введення цього виробу в цивільний оборот власником патенту чи з його спеціального дозволу.

Статтею 24 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки» встановлено умови припинення дії патенту:

Власник патенту в будь-який час може відмовитися від нього повністю або частково на підставі заяви, поданої до Установи. Зазначена відмова набирає чинності від дати публікації відомостей про це в офіційному бюлетені Установи.

Дія патенту на промисловий зразок припиняється у разі несплати у встановлений строк річного збору за підтримання його чинності.

Річний збір сплачується за кожний рік дії патенту, рахуючи від дати подання заявки. Документ про першу сплату зазначеного збору має надійти до Установи одночасно з документом про сплату збору за видачу патенту. Документ про сплату збору за кожний наступний рік має надійти до Установи до кінця поточного року, за умови сплати збору протягом двох останніх його місяців.

Річний збір за підтримання чинності патенту може бути сплачено, а документ про його сплату - надійти до Установи протягом шести місяців після встановленого строку. У цьому разі розмір річного збору збільшується на 50 відсотків.

Дія патенту припиняється з першого дня року, за який збір не сплачено.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки»:

Будь-яке посягання на права власника патенту, передбачені статтею 20 цього Закону, вважається порушенням прав власника патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України.

На вимогу власника патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати власнику патенту заподіяні збитки.

Вимагати поновлення порушених прав власника патенту може за його згодою також особа, яка придбала ліцензію.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки»:

Захист прав на промисловий зразок здійснюється у судовому та іншому встановленому законом порядку.

Юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у зв`язку з застосуванням цього Закону.

Суди відповідно до їх компетенції розв`язують, зокрема, спори про: авторство на промисловий зразок; встановлення факту використання промислового зразка; встановлення власника патенту; порушення прав власника патенту; право попереднього користування; компенсації.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). (ст. ст. 12, 81, 89 ЦПК України)

За статтею 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Задовольняючи позовні вимоги в повномуобсязі, місцевий суд вірно виходив з того, що позивач є власником патенту № НОМЕР_2 , до складу якого входить ряд електротехнічних виробів.

Зі змісту експертного висновку вбачається, що дійсно експертом досліджувалися лише три вироби - розетка одинарна із заземленням накладна, розетка одинарна без заземлення накладна та вимикач одноклавішний накладний під торговельною маркою «LUMANO».

Ані в ході розгляду справи в місцевому суді, ані в доводах апеляційної скарги відповідач не ставить під сумнів висновок судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності № 128-01 від 21.10.2022.

Разом із тим, враховуючи зміст позовних вимог та ту обставину, що патент № НОМЕР_2 охоплює захист прав позивача на весь набір електротехнічних виробів, які охороняються патентом, встановлення судом заборони незаконного використання промислового зразка «НАБІР ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИХ ВИРОБІВ» за патентом України № 16959 від 10.07.2008 не суперечить вимогам закону.

Належними, законними і достатніми доказами у справі, яким суд першої інстанції надав належну оцінку, доведено порушення відповідачами права інтелектуальної власності на промисловий зразок за патентом України № 16959 від 10.07.2008.

Доводи апеляційної скарги даного висновку місцевого суду не спростували.

Позивач у справі скористався належним способом захисту порушеного права.

В даному випадку, місцевий суд, встановивши факт виготовлення відповідачем ОСОБА_1 виробу із застосуванням зареєстрованого промислового зразка, пропонування до продажу, продаж таких виробів, ухвалив законне та обґрунтоване рішення щодо захисту прав позивача на усі промислові зразки згідно з патентом № 16959.

Доводи апеляційної скарги в частині недоведеності порушення прав позивача в частині виготовлення та реалізації іншої продукції, щодо якої експертиза не проводилася, та посилання на відсутність доказів, які б свідчили, що кожний окремий об`єкт виробу відповідача ОСОБА_1 містить усі ознаки, що притаманні кожному виробу з повного комплекту патенту позивача, правильності висновків місцевого суду не спростовують. Враховуючи те, що позивачем доведено факт порушення його охоронюваного права на частину промислових зразків згідно з патентом № 16959, позивач має право вимагати від відповідачів захисту прав на усі промислові зразки згідно з патентом № 16959.

висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції;

Апеляційний суд зазначає, що доводи апеляційної скарги правильності висновків місцевого суду, на підставі яких суд дійшов про задоволення позовних вимог, - не спростували.

Разом із тим, апеляційним судом установлено, що вирішуючи питання про відшкодування судових витрат, місцевий суд в резолютивній частині судового рішення одночасно зазначив як про їх солідарне стягнення із відповідачів, так і в рівних частках, що є суперечливим.

Враховуючи те, що чинним законодавством не передбачено стягнення судових витрат в солідарному порядку, рішення місцевого суду в цій частині необхідно змінити у відповідності з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, виключивши посилання на солідарне стягнення судових витрат.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381, 382, 383, 384 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Данильчука С.Г., - задовольнити частково.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 26 квітня 2023 року змінити, виключивши з резолютивної частини рішення посилання на солідарне стягнення судових витрат.

В іншій частині рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 26 квітня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 11 грудня 2023 року.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді О.А. Лобов

С.Б. Бутенко