Справа №295/9453/22
УХВАЛА

06.06.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м.Житомира у складі

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Коцюби О.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Баб`яка М.М.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_3

до ОСОБА_4 ,

третя особа орган опіки і піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради

про встановлення факту проживання з батьком та припинення стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити факт постійного проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_3 ; припинити стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стягуються на підставі судового наказу Корольовського районного суду м. Житомира від 15.05.2020, справа №296/3227/20, починаючи з моменту подачі позову до суду.

Ухвалою суду від 19.10.2022 відкрито провадження у справі №295/9453/22, розгляд справи визначено проводити у порядку спрощеного позовного провадження.

09.12.2022 представником позивача ОСОБА_1 подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, у якому позивач просить:

встановити факт постійного проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_3 , з січня 2022 року;

припинити стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стягуються на підставі судового наказу Корольовського районного суду м. Житомира від 15.05.2020, справа №296/3227/20, починаючи з моменту подачі позову до суду - 27.09.2022;

стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 (однієї четвертої) частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 (п`ятдесяти) відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідно віку, до досягнення дитиною повноліття.

Представник позивача у судовому засіданні просив прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (див. DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частини перша-третя статті 49 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 09.07.2020 у справі №922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви».

Така правова позиція Верховного Суду є сталою та послідовною.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що заява представника позивача про збільшення позовних вимог у частині вимог про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 (однієї четвертої) частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 (п`ятдесяти) відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідно віку, до досягнення дитиною повноліття, є заявою про доповнення предмета позову новою вимогою, а не заявою про збільшення позовних вимог, як вважає заявник, тому заява про збільшення позовних вимог у зазначеній частині не може бути прийнята до розгляду судом.

Що стосується заяви про збільшення позовних вимог у частині встановлення факту постійного проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_3 , з січня 2022 року, та припинення стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стягуються на підставі судового наказу Корольовського районного суду м. Житомира від 15.05.2020, справа №296/3227/20, починаючи з моменту подачі позову до суду - 27.09.2022, суд зазначає, що зазначені вимоги заявлено у первісному позові, а у заяві про збільшення позовних вимог їх конкретизовано шляхом зазначення дат щодо часу початку проживання дочки разом з батьком, та щодо дати, з якої позивач просить припинити стягнення з нього аліментів, отже такі вимоги первісному позову не суперечать та приймаються до розгляду судом.

Керуючись статтями 1-12, 49, 260-261, 352-355 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 07.12.2022 в частині формулювання вимог, заявлених у позовній заяві від 27.09.2022, із визначенням предметом даного спору встановлення факту постійного проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_3 , з січня 2022 року та припинення стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стягуються на підставі судового наказу Корольовського районного суду м.Житомира від 15.05.2020 по справі №296/3227/20, починаючи з моменту подачі позову до суду.

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог від 07.12.2022 в частині вимоги про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку й до досягнення дитиною повноліття.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.А. Воробйова