П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2023 року м. Київ

Справа №754/3912/19-ц

Провадження № 22-ц/824/12969/2023

Резолютивна частина постанови оголошена 29 листопада 2023 року

Повний текст постанови складено 04 грудня 2023 року

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Мандрики О.П.

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

третя особа Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Брокбізнес»

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , який на час подання позову був неповнолітнім і від його імені позов подано ОСОБА_3 , до ОСОБА_2 , третя особа: Страхова компанія «Брокбізнес» про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 діючи в інтересах неповнолітньої дитини, подав до суду позов, вимоги якого уточнювались про відшкодування моральної шкоди заподіяної неповнолітній дитині внаслідок ДТП, яка як вважає ОСОБА_3 сталася з вини відповідача.

Досягнувши повноліття ОСОБА_1 через свого адвокат подав заяву про збільшення позовних вимог разом з уточненою позовною заявою від 21.02.2023 поданою від свого імені.

У своєму позові позивач посилаючись на заподіяння йому шкоди злочином просить стягнути з відповідача: 4000000 грн. - моральної шкоди, яка виражається в фізичному болю і стражданнях із-за отриманих тяжких тілесних ушкоджень, необхідності тривалого лікування, реабілітації, нездатності повноцінно продовжувати свою життєву діяльність, порушенні життєвих зв`язків та життєвого устрою, стресі, емоційному навантаженні, психотравмуючих факторах, які перешкоджають активній та повноцінній життєдіяльності і викликають формування негативних психологічних переживань, вимушеному перериванні навчання. Також позивач просить стягнути з відповідача: 8580,50 грн. - оплати висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 квітня 2023 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП суду не повідомлено) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно позову адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса для листування: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ): 4000000 грн. - моральної шкоди та 8580,50 грн. - оплати висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19 від 05.01.2023 № 7256/7257/20-61.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП суду не повідомлено) у дохід держави: 1073,60 грн. - судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідачем ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу, в якій він просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення. яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Посилається на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим.

Зазначає, що судом першої інстанції справу розглянуто та винесено рішення без участі сторони відповідача, чим позбавлено відповідача спростовувати позовні вимоги в частині нарахованої суми моральної шкоди, позбавлено права заявити клопотання про виклик до суду експерта психолога для дачі пояснень по висновку, який викликає сумнів у дійсності розрахунку моральної шкоди, позбавлено його права надати суду докази про свої доходи та кількість дітей на утриманні та інші докази, які на його думку, мають суттєве значення для справи та можуть вплинути на кінцевий результат розгляду справи.

ОСОБА_1 подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Зазначає, що апеляційна скарга є необґрунтованою, а рішення суду є законним, обґрунтованим та таким, що винесено з повним дослідженням усіх доказів та обставин справи і дотриманням норм матеріального і процесуального права.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Федченко В.В. проти доводів апеляційної скарги заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Яценко О.С. в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином (т.2 а.с.249).

Разом з тим, представник відповідача ОСОБА_4 з`явився в судове засідання із запізненням та був присутнім при оголошенні вступної та резолютивної частини рішення.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Встановлено, що 19.03.2016 біля 09:55 відповідач керуючи автомобілем Volkswagen Transporter д.н.з. НОМЕР_2 та рухаючись навпроти буд. № 89 по пр. Маяковського в м. Києві по проїжджій частині пр.-ту Маяковського зі сторони вул. М.Цвєтаєвої у напрямку вул. Милославської в м. Києві і наближаючись до нерегульованого пішохідного переходу позначеного інформаційними дорожніми знаками 5.35.1,5.35.2 «Пішохідний перехід» та дорожньою розміткою 1.14.3 ПДР України в порушення вимог п.1.5 ПДР України дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п.1.7 водії зобов`язані бути особливо уважними до таких категорій учасників дорожнього руху, як діти; п.2.3п.б для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; п.18.1 водій транспортного засобу, що наближається до нерегульованого пішохідного переходу, на якому перебувають пішоходи, повинен зменшити швидкість, а вразі потреби зупинитися, щоб дати дорогу пішоходам, для яких може бути створена перешкода чи небезпека, не вибрав безпечну швидкість руху, не врахував дорожню обстановку, не був уважним, внаслідок чого здійснив наїзд на пішохода: ОСОБА_1 , який переходив проїжджу частину по нерегульованому пішохідному переходу з права наліво по ходу руху автомобіля. В результаті порушення зазначених правил безпеки дорожнього руху водієм потерпілому на пішохода: ОСОБА_1 були заподіяні тілесні ушкодження: відкрита черепно-мозкова травма у вигляді забою головного мозку з формуванням геморагічних вогнищ у лобній, тім`яній та скроневій частках справа, травматичного субарахноїдального крововиливу, перелому лобної кістки справа з переходом на передню черепну ямку в області верхньої стінки орбіти та кліток решітчастого лабіринту, пара орбітальних гематом обох очей, множинних саден обличчя справа, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

Вироком Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2017, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 19.02.2018 і постановою Верховного Суду від 03.10.2019, відповідача визнано винним у вчинені злочину за ч. 2 ст. 286 КК України та звільнено від відбування покарання на підставі ст. ст. 75 і 76 КК України.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19 від 05.01.2023 № 7256/7257/20-61 між отриманими ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 стражданнями (моральною шкодою) та ДТП, яка сталася 19.03.2016 існує прямий причинно-наслідковий зв`язок і розмір грошової компенсації ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 за завдані страждання (моральну шкоду) становить 864 мінімальні заробітні плати, що встановлені на момент розгляду справи судом.

На час розгляду даної справи судом першої інстанції розмір мінімальної заробітної плати в Україні становить: 6700 грн. (у місячному розмірі).

864 х 6700 грн. = 5788800 грн..

За складання висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19 від 05.01.2023 № 7256/7257/20-61 стороною позивача сплачено: 8580,50 грн., що підтверджується платіжною інструкцією від 14.12.2021.

У позові позивач просив про стягнення: 4000000 грн. - моральної шкоди саме з ОСОБА_2 .

У попередній редакції позову, поданій ще до призначення судом експертизи та складання самого висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19 від 05.01.2023 № 7256/7257/20-61, стороною позивача повідомлено, що третьою особою виплачено: 1923,17 грн. - страхового відшкодування моральної шкоди (т1 а. с. 181).

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам закону не відповідає.

Доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права вказують на наявність підстав для обов`язкового скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Згідно зі статтею 211 ЦПК України розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Порядок виклику та вручення судових повісток визначено у статтях 128, 130 ЦПК України.

Частиною другою статті 128 ЦПК України передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з частиною п`ятою вказаної статті судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня

2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП та справу призначено до розгляду на 08.02.2023 року, оскільки справу 17 січня 2023 року було повернуто до суду разом з висновком експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи.

26 квітня 2023 року суд першої інстанції розглянув справу за відсутності

відповідача ОСОБА_2

атеріали справи не містять доказів про повідомлення ОСОБА_2 про судові засідання, які призначались на 08 лютого 2023 року, 16 березня 2023 року, 05 квітня 2023 року, 26 квітня 2023 року.

Разом з тим, з матеріалів справи установлено, що вся кореспонденція, яка адресована ОСОБА_2 повернута до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Адвокатом Іванець А.Ю. 16 березня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва подано заяву, в якій він повідомив, що він не є представником відповідача ОСОБА_2 у справі про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Київський апеляційний суд зазначає, що згідно правил пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Вся кореспонденція, яка направлялась ОСОБА_2 була адресована на адресу: АДРЕСА_1 , за якою, за твердженням відповідача ОСОБА_2 , він не проживає тривалий час.

Таким чином, Київський апеляційний суд дійшов висновку про те, що правила пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України за обставин цієї справи у даному випадку не можливо застосувати, оскільки зазначення позивачем адреси відповідача яка, за твердженням позивача там не проживає тривалий час, і здійснення судом відправки всієї кореспонденції на неї, не буде відповідати принципу змагальності цивільного судочинства та рівності сторін, що в свою чергу не відповідатиме критеріям статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Довідки про доставку SMS не може вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом Учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздрукування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.

У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_2 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. За таких обставин не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив ОСОБА_2 про дату, час і місце судового засідання.

При цьому слід зазначити, що недостатнє фінансування судової системи не дає підстав суду для невиконання своїх обов`язків, передбачених цивільним процесуальним законодавством України.

За таких обставин, слід дійти висновку про відсутність належних та допустимих доказів обізнаності ОСОБА_2 про розгляд справи, який відбувся 26 квітня

2023 року.

У апеляційній скарзі заявник указує на неналежне його повідомлення про розгляд справи судом першої інстанції, що позбавило його права на належний судовий захист та надання пояснень щодо фактичних обставин справи.

За таких обставин доводи апеляційної скарги про неналежне повідомлення про розгляд справи в суді першої інстанції є обґрунтованими та знайшли своє підтвердження.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (стаття 129 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

У зв`язку із цим, розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки є порушенням статті 129 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін ? одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Таким чином, неналежне повідомлення учасника справи про час та місце розгляду справи в суді першої інстанції є порушенням вимоги статті 6 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод про доступ до правосуддя.

Пунктом 3 частини третьої статті 376 ЦПК України визначено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Враховуючи вимоги пункту 3 частини третьої статті 376 ЦПК України та доводи апеляційної скарги щодо неналежного повідомлення заявника про час та місце проведення судового засідання в суді першої інстанції, колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку про наявність підстав для обов`язкового скасування рішення суду першої інстанції, оскільки справу розглянуто за відсутності учасника справи, який належним чином не повідомлений про час і місце судового засідання, і він обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Щодо суті заявлених позовних вимог

Згідно частини першої статті 16 Цивільного кодексу України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Згідно з частиною першою статті 1168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, немайнових втрат, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

У відповідності до статей, 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Суд першої інстанції ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, враховуючи вказані норми матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, обґрунтовано виходив із того, що відповідач має нести цивільно-правову відповідальність перед позивачем.

Задовольняючи позов про відшкодування моральної шкоди на підставі ст.ст. 23, 1167 ЦК України та стягуючи з відповідача 4000000 гривень, районний суд виходив із ступеню вини відповідача, обставин ДТП, тривалості страждань та негативних наслідків, які настали для позивача у зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Колегія суддів вважає, що висновок суду про розмір відшкодування в сумі 4000000 гривень, не відповідає вимогам розумності, виваженості та справедливості та з врахуванням стану здоров`я відповідача, його сімейного стану, а саме наявність багатодітної сім`ї, приходить до висновку про відшкодування заподіяної моральної шкоди ОСОБА_1 в сумі 400 000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з порушенням норм процесуального права, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

Частиною 13 статті 141 ЦПК України передбачено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 268, 374, 376, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 квітня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити частково.

Стягути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП суду не повідомлено) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно позову адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса для листування: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ): 400000 грн. - моральної шкоди та 858,05 грн. - оплати висновку експертів за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 754/3912/19 від 05.01.2023 № 7256/7257/20-61.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП суду не повідомлено) у дохід держави: 4000 грн. - судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до Верховного Суду з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна