Ухвала

12 червня 2023 року

м. Київ

справа № 638/18049/21

провадження № 61-8002ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Ступак О. В.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 01 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Трест Житлобуд-1», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС», ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства (далі - ПрАТ) «Трест Житлобуд-1» про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) у розмірі 48 429,44 грн та 2 500,00 грн витрати на проведення оцінки матеріального збитку.

Позов обґрунтовано тим, що 20 серпня 2020 року у м. Харкові по вул. Новгородській, 74-А сталася ДТП за участю транспортного засобу «Камаз», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , та транспортного засобу «Hyundai Getz», державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . Внаслідок ДТП транспорті засоби отримали механічні пошкодження. Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року ОСОБА_2 у зв`язку із вказаною ДТП визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення України (далі - КУпАП України).

На момент вчинення ДТП ОСОБА_2 виконував функції водія та перебував у трудових відносинах з ПрАТ «Трест Житлобуд-1», зважаючи на що, відповідальність за завдану позивачці шкоду несе ПАТ «Трест Житлобуд-1». Цивільно-правова відповідальність ПАТ «Трест Житлобуд-1», який є власником транспортного засобу «Камаз», державний номерний знак НОМЕР_1 , на час ДТП була застрахована в Приватному акціонерному товаристві «Страхова група «ТАС» (далі - АТ «СГ «ТАС»), ліміт страхового відшкодування становив 130 000,00 грн, розмір франшизи - 00,00 грн. Відповідно до висновку щодо вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 475/11-20, який було замовлено позивачем у суб`єкта оціночної діяльності, вартість відновлюваного ремонту транспортного засобу становить 78 429,44 грн, вартість майнового збитку становить 37 273,64 грн. АТ «СГ «ТАС» виплачено страхове відшкодування в розмірі 30 000,00 грн.

Посилаючись на те, що страхове відшкодування є недостатнім для повного відшкодування завданої ОСОБА_1 майнової шкоди, позивач просив суд стягнути з відповідача майнову шкоду в розмірі 48 429,44 грн, як різницю між збитками та страховою виплатою.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року позов задоволено частково. Стягнуто з ПрАТ «Трест Житлобуд-1» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнового збитку, заподіяного у зв`язку з ДТП - 44 095,50 грн. В іншій частині позову відмовлено. Стягнуто з ПрАТ «Трест Житлобуд-1» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 826,73 грн.

Постановою Харківського апеляційного суду від 01 травня 2023 року апеляційну скаргу ПрАТ «Трест Житлобуд-1» задоволено. Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Трест Житлобуд-1» судовий збір у розмірі 1 362,00 грн.

ОСОБА_1 у травні 2023 року подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 01 травня 2023 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та порушення процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Верховний Суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову в яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року становить 2 684,00 грн.

Пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України визначено, що ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, ціна позову у справі становить 48 429,44 грнта станом на 01 січня 2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн х 100 = 268 400,00 грн).

Суд зазначає, що учасники судового процесу мають розуміти, що визначені підпунктами а, б, в, г пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України випадки є виключенням із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від Суду, оскільки в іншому випадку принцип правової визначеності буде порушено.

Посилань на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга не містить.

Посилання заявника на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України як на підставу касаційного оскарження не заслуговують на увагу, оскільки з указаних підстав підлягають оскарженню рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанова суду апеляційної інстанції крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті, зокрема у малозначних справах. Тобто такі доводи є виконанням вимог процесуального закону щодо змісту будь-якої касаційної скарги, а тому самі по собі не вказують на фундаментальність порушених у скарзі питань для формування єдиної правозастосовчої практики, та не свідчить про наявність інших випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судові рішення у малозначних справах підлягають касаційному оскарженню.

Обґрунтування касаційної скарги підставами, передбаченими частиною другою статті 389 ЦПК України, не звільняє заявника від обов`язку, у відповідності до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, обґрунтувати підстави перегляду в касаційному порядку судових рішень у малозначних справах.

Верховний Суд враховує рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року № R (95) 5, згідно яких державам-членам необхідно вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, а обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не наведені, то відсутні підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 01 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Трест Житлобуд-1», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС», ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков С. О. Погрібний О. В. Ступак