КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 362/198/14-ц

номер провадження 22-ц/824/4873/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Єфіменко І.О.,
учасники справи: представник заявника Змієвська Т.П.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2020 року /суддя Марчук О.Л./ та на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року /суддя Кравченко Л.М./

представника товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» Іжаковського Олега Валерійовича на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 листопада 2022 року /суддя Марчук О.Л./

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2014 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним Договором № 0 від 26 жовтня 2007 року в сумі 261311 грн. 32 коп. та судовий збір в розмірі 2613 грн. 11 коп., а всього: 263924 (двісті шістдесят три тисячі дев`ятсот двадцять чотири) грн. 43 коп.

20.01.2020 року представник ТОВ «Вердикт Капітал» звернувся до суду із заявою у якій просив замінити його як стягувача, оскільки він є правонаступником Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк".

У серпні 2020 р. представник ТОВ «Вердикт Капітал» звернувся до суду із заявою, в якій просив видати дублікат виконавчого листа №362/198/14-ц, виданого Васильківським міськрайонним судом Київської області в цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором. Крім того, заявник просив суд поновити строк пред`явлення вищевказаного виконавчого листа до виконання.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2020 року замінено стягувача у виконавчих листах виданих на виконання рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2014 року у цивільній справі № 362/198/14-ц за позовом ПАТ «Дельта банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - з ПАТ «Дельта банк» на ТОВ «Вердикт Капітал» /т. 1 а.с. 101/.

Ухвалою суду від 21 квітня 2021 року видано дублікат виконавчого листа №362/198/14-ц по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та поновлено пропущений строк для пред`явлення до виконання виконавчого документа № 362/198/14-ц по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором /т. 1 а.с. 132 - 133/.

28 вересня 2022 року судом отримано подання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Канцедала О.О. про визначення частки майна боржника ОСОБА_1 у земельній ділянці площею 23,0038 га, кадастровий номер :06:022:0019 на території Крушинської сільської ради Васильківського району Київської області, якою він володіє спільно з іншими особами /т. 1 а.с. 135 - 138/.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 листопада 2022 року відмовлено в задоволенні подання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Канцедала Олександра Олександровича про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами. /т. 1 а.с. 223/

Представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не погоджуючись з ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2020 року та ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року, звернувся з апеляційними скаргами, в яких просив ухвали скасувати, повернути заявнику заяви без розгляду.

Вказував, що заява про заміну стягувача у виконавчих листах від 14.01.2020 року вих. №691, не підписана представницею ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» - Радченко В.Ю., замість підпису на процесуальному документі міститься факсиміле /т. 1 а.с. 72/. Водночас, пунктом 2, ст. 183 ЦПК визначено, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Таким чином, відповідно до вимог ЦПК України, заява про заміну сторони її правонаступником повинна містити підпис особи, яка відповідно до установчих документів правомочна діяти в інтересах юридичної особи або підпис особи, яка відповідно до вимог закону наділена правом підписання відповідних документів. Верховний Суд в ухвалі від 05.06.2018 у справі № 826/811/17 дійшов аналогічного висновку, про те, що надіслані на адресу суду процесуальні документи, які підписані з використанням факсиміле, не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником. Дана правова позиція також висловлена в ухвалі Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 620/3858/18. Крім того, аналогічна практика, викладена у постанові Верховного Суду у справах № 5027/805-6/2012 від 24.05.2018, № 922/743/17 від 03.05.2018 та ухвалах Верховного Суду № 922/1902/17 від 22.01.2018, № 922/743/17 від 26.01.2018.

Повністю аналогічні обставини виклав в обґрунтування апеляційної скарги про скасування ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року щодо видачі дублікату виконавчого листа.

Окремо наголошував на тому, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Втручання може бути виправданим, якщо воно «встановлено законом» та здійснено «згідно із законом», оскільки оскаржувані заходи повинні не тільки маги законодавче підґрунтя, а й передбачатися якісним законом, який має бути достатньо доступним та передбачуваним щодо наслідків його застосування, тобто бути сформульованим у спосіб, який дає змогу кожній особі, у разі потреби, за допомогою відповідної консультації регулювати свою поведінку

Просив розглядати справу за його відсутності.

Не погоджуючись з ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 листопада 2022 року якою відмовлено в задоволенні подання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Канцедала Олександра Олександровича про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, представник ТОВ «Вердикт Капітал» Іжаковський О.В. звернувся з апеляційною скаргою в якій просив ухвалу суду скасувати, задовольнивши подання.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що до подання було долучено витяги із поземельної книги, додаток до витягу із Державного земельного кадастру про земельну ділянку та витяг із Державного земельного кадастру про земельну ділянку. Розмір часток кожного із співвласників не визначений судовим рішенням. Іншого нерухомого майна за боржником на праві власності не зареєстровано. Боржником не вжито заходів щодо виконання судового рішення, кошти стягувачу не перераховувалися, отже, єдиним способом забезпечення виконання судового рішення є звернення стягнення на належне боржнику майно, а саме: земельну ділянку кадастровий номер: :06:022:0019, що належить ОСОБА_1 спільно з іншими особами на праві спільної сумісної власності. Долученими до подання доказами підтверджується той факт, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності земельної ділянки є рівними.

Представник ТОВ «Вердикт Капітал» Іжаковський О.В. також звернувся з відзивом на апеляційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , зазначаючи про необґрунтованість та безпідставність її доводів. Вказував, що у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Боржником не доведено належними і допустимими доказами, порушення його суб`єктивних прав та законних інтересів внаслідок укладення відповідачем договору відступлення прав вимоги та заміни стягувача. Вказував, що ОСОБА_3 представляла інтереси ТОВ «Вердикт Капітал» на підставі виданої Довіреності щодо права представлення інтересів в судах всіх рівнів виданої, підписаної, скріпленою печаткою - Генеральним директором ТОВ «Вердикт Капітал» та на підставі ст. 62 ЦПК України - свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. В своїх правових висновках Верховний Суд зазначив, що існування усталеної практики використання факсиміле між сторонами без укладення письмової угоди не впливає на вирішення питання щодо правомірності його використання у випадках, коли інша сторона заперечує юридичну силу підписаного таким чином документу /постанова Верховного Суду №910/4050/17 від 19.04.2019р./ З врахуванням викладеного, ТОВ «Вердикт Капітал» не заперечує справжність підпису представника товариства на поданих в суд копіях документів, більш того вони засвідчені належним чином з проставленням печатки товариства, а тому, апеляційні вимоги задоволенню не підлягають.

Окремо наголошував, що право на судовий розгляд було б примарним, якщо б внутрішня судова система Договірної Держави дозволила б, щоб остаточне та обов`язкове судове рішення залишалось невиконаним відносно однієї із сторін, і що виконання рішення або постанови будь-якого органу судової влади повинно розглядатися як невід`ємна частина «процесу» є розумінні статті б Конвенції («Іммобільяре Саффі» проти Італії», заява 22774/93, 28 липня 1999 року, 8 63; «Горнсбі проти Греції» від 19 березня 1997 року, 8 40). Таким чином, дії боржника щодо невиконання протягом тривалого часу рішення суду, що набрало законної - не можуть вчинятися на шкоду іншим учасникам цивільних правовідносин з метою уникнення виконання рішення суду та сплати боргу. Боржники, проти яких ухвалені судові рішення про стягнення боргу та не виконують їх - діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно стягувача (Кредитора), при цьому, їхні дії спрямовані на порушення майнових інтересів стягувача (Кредитора), а тому, правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника заявника, яка з`явилась у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційних скаргах доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що всі апеляційні скарги підлягають відхиленню, а судові рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2014 року задоволено позов ПАТ «Дельта банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с. 61 - 63).

На виконання рішення суду було видано виконавчі листи (а.с. 67).

Ухвалою суду від 16 березня 2020 року замінено стягувача у виконавчих листах виданих на виконання рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2014 року у цивільній справі № 362/198/14-ц за позовом ПАТ «Дельта банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - з ПАТ «Дельта банк» на ТОВ «Вердикт Капітал» (а.с. 101).

Ухвалою суду від 21 квітня 2021 року видано дублікат виконавчого листа №362/198/14-ц по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та поновлено пропущений строк для пред`явлення до виконання виконавчого документа № 362/198/14-ц по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с. 132 - 133).

За заявою правонаступника кредитора приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Канцедалом О.О. прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження № 67569793 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості на користь ТОВ «Вердикт Капітал» (а.с. 140 - 141, 150).

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Канцедалом О.О. встановлено, що ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності належить земельна ділянка площею 23,0038 га, кадастровий номер :06:022:0019 на території Крушинської сільської ради Васильківського району Київської області (а.с. 174 - 175).

28 вересня 2022 року судом отримано подання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Канцедала О.О. про визначення частки майна боржника ОСОБА_1 у вказаній земельній ділянці, якою він володіє спільно з іншими особами (а.с. 135 - 138).

Замінюючи стягувача у виконавчому провадженні, видаючи дублікат виконавчого листа та поновлюючи строк на пред`явлення його до виконання, суд першої інстанції вірно встановив обставини справи.

Так, як вбачається із Договору № 952/К про купівлю-продажу майнових прав від 09.11.2018 року і додатку до нього, укладеного між ПАТ «Дельта банк» і ТОВ «Вердикт Капітал», до останнього перейшло право вимоги до ОСОБА_1 за його зобов`язаннями по кредитному договору № 0 від 26 жовтня 2007 року /поручитель ОСОБА_4 / (а.с. (77 - 79, 80 - 83).

Частина перша статті 442 ЦПК України передбачає, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Відповідно до частини п`ятої статті 442 ЦПК України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Оскільки виконавче провадження не закінчено, що підтверджується листом органу виконавчої служби від 04.03.2020 року № 1165, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що слід замінити стягувача у виконавчих листах.

Відповідно до п. 17.4 розділу XIIIЦПК України у разі втрати виконавчого документа суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий документ, може видати його дублікат, якщо стягувач або державний виконавець, приватний виконавець звернувся із заявою про це до закінчення строку, встановленого для пред`явлення виконавчого документа до виконання. Про видачу дубліката виконавчого документа постановляється ухвала у десятиденний строк із дня надходження заяви.

У разі пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання з причин, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлено (ч. 1 ст. 433 ЦПК України в редакції від 15.12.2017 р.).

Згідно діючого законодавства, дублікатом є документ, який видається замість втраченого оригіналу і має силу первісного акта. Дублікат видається судом, який ухвалив рішення, після розгляду заяви про видачу дубліката. При вирішенні питання про видачу дубліката виконавчого документа суд повинен перевірити, чи не було воно виконано за втраченим документом, адже за повністю виконаним рішенням дублікат виконавчого документа не видається.

Встановивши, що внаслідок втрати виконавчого листа під час направлення останнього на адресу суду, з поважних причин пропущено строк заявником, та оскільки рішення суду залишається без виконання, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що заява про видачу дублікату виконавчого листа та поновлення строків на пред`явлення його до виконання підлягає задоволенню.

Доводи апеляційних скарг представника боржника щодо незаконності вказаних судових рішень та повернення заяв заявникові без розгляду у зв`язку з тим, що на них міститься факсимілє замість підпису, апеляційним судом відхиляються.

Згідно ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представниками у суді можуть бути адвокат або законний представник.

Статтею 62 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної чи юридичної особи, при цьому, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, водночас, повноваження адвоката, як представника підтверджується довіреністю або ордером, У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

ОСОБА_3 представляла інтереси ТОВ «Вердикт Капітал» на підставі виданої Довіреності щодо права представлення інтересів в судах всіх рівнів виданої, підписаної, скріпленою печаткою - Генеральним директором ТОВ «Вердикт Капітал» та на підставі ст. 62 Цивільного процесуального кодексу України - Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, що підтверджується матеріалами даної справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 207 Цивільного кодексу, використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

В своїх правових висновках Верховний Суд зазначив, що існування усталеної практики використання факсиміле між сторонами, без укладення письмової угоди, не впливає на вирішення питання щодо правомірності його використання у випадках, коли інша сторона не заперечує юридичну силу підписаного таким чином документу /постанова Верховного Суду №910/4050/17 від 19.04.2019 р./.

ТОВ «Вердикт Капітал» не заперечує справжність підпису представника товариства на поданих в суд копіях документів, більш того вони засвідчені належним чином з проставленням печатки товариства, а тому, апеляційні вимоги з приводу неналежного засвідчення копій документів поданих в суд за заявою ТОВ «Вердикт Капітал» спростовані у повній мірі.

Щодо відмови у виділенні частки боржника, судом першої інстанції також вірно застосовано частину першу статті 443 ЦПК України яка передбачає, що питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця.

Відповідно до частини шостої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження», стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця; у разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця.

Одночасно, вирішуючи дане подання, суд обов`язково керується тим, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (частина перша статті 368 ЦК України).

Згідно із нормою частини першої статті 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Суду не надано інформації про встановлення домовленостей між усіма співвласниками щодо володіння і користування вказаною земельною ділянкою.

Також, норма частини другої статті 370 ЦК України передбачає, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Водночас, заявником не надано відомості про те чи встановлено розмір часток зазначеної земельної ділянки домовленістю між її співвласниками, законом або рішенням суду.

Крім того, нормами статті 371 ЦК України визначено, що кредитор співвласника майна, що є у спільній сумісній власності, у разі недостатності у нього іншого майна, на яке може бути звернене стягнення, може пред`явити позов про виділ частки із спільного майна в натурі для звернення стягнення на неї, крім випадків, установлених законом; виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, для звернення стягнення на неї здійснюється у порядку, встановленому статтею 366 цього Кодексу.

Отже, цивільним законом визначено, передбачено і встановлено конкретний порядок звернення стягнення на частку майна, що є у спільній сумісній власності.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків, що на даний час відсутні процесуально-правові підстави для визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами.

Доводи апеляційної скарги ТОВ «Вердикт Капітал» щодо того, що суду у повній мірі надано весь об`єм існуючих даних та доказів щодо прав боржника у частці володіння земельною ділянкою, апеляційним судом відхиляються, з огляду на те, що не залучено інших співвласників, саме для встановлення обставин володіння та користування, як вірно вказано судом першої інстанції.

Крім того, зважаючи також на правову позицію ВП ВС 2-24/494-2009 від 06.10.2020 р., суду необхідно встановлювати чи є спір про право на частку у інших співвласників і порядок користування спільним майном, якщо так, то суд не вправі розглядати вимоги щодо виділу, в порядку звернення з поданням, оскільки такий порядок розгляду встановлено для справ позовного провадження.

З поданих до суду документів неможливо встановити такі обставини справи, співвласники - члени ФГ «Альянс-2009» до суду не викликались, не залучались до розгляду справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2020 року та на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2020 року та ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року - залишити без змін.

Апеляційну скаргу представника товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» Іжаковського Олега Валерійовича на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 листопада 2022 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 листопада 2022 року - залишити без змін.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: