провадження № 2/336/3780/23
УХВАЛА

іменем України

11 грудня 2023 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м.Запоріжжя у складі: головуючого судді Петренко Л.В., за участі секретаря судового засідання Нагорних О.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження матеріали цивільної справи № 335/8958/23 (2/336/3780/23) за позовом Товариства з обмеженою відповідльністю «Запоріжжяелектропостачання» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за постачання електричної енергії, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Запоріжжяелектропостачання» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за постачання електричної енергії.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 03 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву, також роз`яснено сторонам право на подання відповіді на відзив та заперечення.

Проте в подальшому було встановлено, що вказана ухвала містить описку в написанні прізвища, ім`я та по батькові особи відповідача, щодо якої розглядається справа, а саме, замість « ОСОБА_1 » зазначено « ОСОБА_2 ».

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку про необхідність виправити описку допущену у вступній, мотивувальній та резолютивній частинах рішення суду, виходячи з такого.

Згідно з ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Так, ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 03 листопада 2023 року позовну заяву ТОВ «Запоріжжяелектропостачання» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за постачання електричної енергії, прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Опискою слід вважати спотворення графічного образу слова або цифри, а арифметична помилка полягає у неточності виконання арифметичних операцій, обчислення розміру величин, які мають цифровий вираз. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму ВС України N 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» питання про внесення виправлень може бути вирішене судом, що ухвалив рішення, тільки в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до позовної заяви та доданих до неї копій документів відповідачем по справі є ОСОБА_1 , а не ОСОБА_2 , як зазначено в ухвалі суду від 03 листопада 2023 року, що потребує уточненню.

В даному випадку судом допущено технічну описку під час друкування тексту судового рішення.

Дослідивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд приходить до висновку про необхідність внесення виправлень в ухвалу суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у цивільній справі № 335/8958/23 (2/336/3780/23), а саме замість « ОСОБА_2 » зазначити « ОСОБА_1 ».

Керуючись ст.ст. 258-261, 269, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Внести виправлення в ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Запорізької області № 335/8958/23 (2/336/3780/23) від 03 листопада 2023 року.

Вважати вірними по тексту ухвали суду прізвище, ім`я та по батькові особи відповідача, щодо якої розглядається справа ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 261 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: Л.В.Петренко