Справа № 697/2406/23
Провадження № 2/697/715/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Скирди Б.К.,

за участю секретаря судових засідань Васянович Ю.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому засіданні в м. Канів, Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Канівська державна нотаріальна контора Черкаської області про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі також ОСОБА_2 , відповідач), третя особа без самостійних вимог: Канівська державна нотаріальна контора Черкаської області про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 73 роки, будучи тяжко хворим, помер її дядько ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

Останнє місце проживання спадкодавця с. Райок, Черкаського району, Черкаської області.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, що складається з земельної ділянки кадастровий номер :03:008:003, площею 2,6102 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Новаківської сільської ради Лубенського району Полтавської області та належного спадкодавцю будинку АДРЕСА_1 з надвірними спорудами та земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 0,3859 га. кадастровий номер :09:001:0017, розташованих на АДРЕСА_2 .

Частину зазначеної спадщини, а саме: земельну ділянку кадастровий номер :03:008:003, площею 2,6102 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Новаківської сільської ради Лубенського району Полтавської області, ОСОБА_3 за життя 01.06.2021 заповів їй ОСОБА_1 , а житловий будинок АДРЕСА_1 з надвірними спорудами та земельну ділянку площею 0,3859 га., кадастровий номер :09:001:0017, розташованих на АДРЕСА_2 , цим же заповітом ОСОБА_2 , оскільки вона здійснювала за спадкодавцем догляд.

Оригінал тексту заповіту разом з свідоцтвом про право власності на землю спадкодавець передав позивачу.

Після відкриття спадщини, в умовах агресивної війни росії проти України, позивач будучи впевненою, що відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», відповідно до якої на період введення з 24.02.2022 на території України військового стану, перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, тому вважала, що практично після закінчення військового стану на протязі 6 місяців зможе подати відповідну заяву до нотаріальних органів та коли на початку вересня 2023 року вона звернулася за місцем свого проживання до однієї з нотаріальних контор м. Чернігова, для отримання нотаріально посвідченої заяви щодо прийняття спадщини ОСОБА_3 та направлення її до Канівської держаної нотаріальної контори, то дізналася, що Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №719, яка набрала законної сили з 19 червня 2023 року, внесено зміни до постанови КМУ №164, щодо діяльності органів нотаріату в умовах воєнного стану, якою відновилися довоєнні терміни прийняття спадщини 6 місяців, про що їй не було нічого відомо, в зв`язку з чим, коли через свого представника вона звернулася з заявою до Канівської державної нотаріальної контори про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, позивачу відповідно до пункту 3 глави 7, розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та ст. 49 Закону України «Про нотаріат» в видачі свідоцтва відмовлено та роз`яснено право звернення до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на вказані обставини, позивач просить суд визначити їй додатковий строк два місяці для подання заяви на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 09.11.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання; витребувано з Канівської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Райок, Черкаського району, Черкаської області (а.с.19).

В судове засідання сторони не з`явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу у її відсутність, позов підтримує та просить задовольнити (а.с.26).

Відповідач ОСОБА_2 надіслала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов визнає в повному обсязі та не заперечує щодо його задоволення (а.с.22).

Представник третьої особи: Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області направила до суду заяву про розгляд справи без участі їх представника за наявними в справі матеріалами (а.с.28).

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, дійшов до наступних висновків.

Згідно з ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Райок, Черкаського району, Черкаської області (а.с.8).

Відповідно до заповіту від 01.06.2021, ОСОБА_3 заповів земельну ділянку площею 2,6102 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Новаківської сільської ради Лубенського району Полтавської області ОСОБА_1 , 1972 р.н.; житловий будинок з надвірними спорудами та прилеглою земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , 1968 р.н. (а.с.9).

Відповідно до довідки Потапцівського старостинського округу №3 виконкому Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області від 16.08.2023 № 107, в АДРЕСА_1 , з 2004 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкав і був зареєстрований ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім померлого в будинку ніхто не проживає (а.с.10).

З свідоцтва про право власності на нерухоме майно індексний номер: 46481846 від 28.10.2015 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 46482111 від 28.10.2015 вбачається, що ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 2,6102 га. кадастровий номер :03:008:0031, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Новаківської сільської ради Лубенського району Полтавської області (а.с.11, 12).

Постановою державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А. від 19.10.2023 №1068/02-31, гр. ОСОБА_4 , який діє від імені гр. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті гр. ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ОСОБА_4 не надав нотаріусу документ, який свідчить про те, що спадщину за заповітом гр. ОСОБА_1 прийняла у встановлений законом термін після смерті гр. ОСОБА_3 (а.с.13).

Відповідно до інформації державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А. від 16.11.2023 №1112/0116 щодо спадкової справи, вбачається, що після смерті гр. ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заяви про прийняття спадщини в нотконтору не надходили (а.с.24-25).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (був виключений постановою КМУ від 09.05.2023 № 469).

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 19.10.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустила шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті дядька, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі N 750/262/20 (провадження N 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі N 145/148/20 (провадження N 61-16153св20).

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

Отже, визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак спадкова справа не заводилася, оскільки термін прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України, закінчився.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що у зв`язку із введенням воєнного стану та прийняттям змін у законодавство щодо термінів прийняття спадщини, вона не могла вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй може бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 206, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк терміном у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Райок, Черкаського району, Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Б . К . Скирда