У Х В А Л А

Іменем України

11 грудня 2023 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шкиря В.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про допущення порушень при розгляді звернень, обстеження земельних ділянок та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, в якій посилаючись на порушення відповідачем закону при проведенні обстеження земельних ділянок за заявами позивачки від 22.07.2021 стверджувала про завдання моральної шкоду у розмірі 210 000 гривень.

11.12.2023 справу передано судді Шкирі В.М.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження в цивільній справі виходжу з наступного.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 2 ч.1 ст.4 КАС України передбачено, що публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За правилами п.1 ч.1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Із наведеного вбачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, у цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Ознаками приватно-правових відносин є юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватно-правовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що 22 липня 2021 року ОСОБА_1 подала до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області дві заяви у якій просила здійснити обстеження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , вільної, та під садівництво яку бажає отримати ОСОБА_1 . Вимога 2 - обов`язкова участь ОСОБА_1 у проведенні обстеження. Вимога 3 - обстеження земельної ділянки проводити після проведення обстеження земельних ділянок по АДРЕСА_2 , самовільне будівництво 210 гаражів по АДРЕСА_3 під садівництво та під житлове будівництво для встановлення законних меж вільної земельної ділянки. Вимога 4 надати правовий аналіз документів отриманих під час проведення обстеження земельної ділянки та документів наданих ОСОБА_1 додатково під час проведення обстеження.

18.01.2022 ГУ Держеокадастру у Житомирській області склало акт перевірки вимог земельного законодавства щодо об`єкта земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 ,

Згідно п.1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15 (далі - Положення №15) Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства (п. 2 Положення №15).

Відповідно до п.3 Положення №15 основними завданнями Держгеокадастру є, в т.ч. реалізація державної політики у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Підпунктом 55 п.4 Положення №15 встановлено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань здійснює розгляд звернень громадян з питань, пов`язаних з діяльністю Держгеокадастру, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління.

Держгеокадастр здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п.7 Положення №15).

У відповідності до п.1 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 29.09.2016 №333, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.2016. за №1391/29521, Головне управління Держгеокадастру в області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

Пунктами 117 та 118 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051 (далі - Порядок №1051) встановлено, що відомості (зміни до них) про зареєстровані земельні ділянки вносяться до Державного земельного кадастру в разі внесення: 1) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу; 2) нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу; 3) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку Поземельна книга не відкривалася, та/або нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку. Внесення до Поземельної книги відомостей (змін до них) про зареєстровану земельну ділянку (крім випадків, зазначених у пункті 119 цього Порядку) здійснюється за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації, що є підставою для внесення відповідних відомостей (змін до них) (крім випадків внесення відомостей про зміну виду використання).

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.5 ст. 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Як встановлено зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, ОСОБА_1 вважає, що при розгляді її заяви від 22.07.2021 про здійснення обстеження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , вільної, ,для садівництва та будівництва, яку бажає отримати ОСОБА_1 відповідачем не було дотримано вимог чинного законодавства, зокрема, порушено строки і процедуру розгляду її заяви оскільки її розглянуто через 6 місяців незаконно відмовлено зазначити площу ділянки, цільове призначення межі земельної ділянки, незаконно відмовлено у огляді за участі ОСОБА_1 , що призвело до позбавлення права надати додаткові поясненя, надано копії низької якості

Вимоги про визнання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень підлягають розгляду лише за правилами адміністративного судочинства (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі № 180/1560/16, провадження № 11 1123апп19).

Оскільки позивачка оскаржує дії суб`єкта владних повноважень та просить відшкодувати завдану їй шкоду і звернулася до суду із позовом про захист свого інтересу при розгляді звернень щодо обстеження земельних ділянок,приходжу до висновку, що правовідносини, які виникли між сторонами є адміністративно-правовими та справа підлягає розгляду за правилами адміністративного, а не цивільного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду, зокрема, у постанові від 08 квітня 2020 року у справі №180/1560/16-а (провадження №11-1123апп19) висловлювала правову позицію про те, що вимоги про відшкодування моральної шкоди розглядаються за правилами адміністративного судочинства, якщо такі вимоги стосуються шкоди, завданої протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Ураховуючи, що спірні правовідносини виникли між позивачкою та відповідачем, який є органом державної влади, й під час розгляду заяв ОСОБА_1 виконував владні управлінські функції, покладені на нього відповідно до вимог законодавства, слід дійти висновку, що вказаний спір має публічно-правовий характер та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. Буді-які речові приватноправові відносини між сторонами не виникли.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у даній цивільній справі, оскільки вказана справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, а належить до адміністративної юрисдикції.

Керуючись статтями 19, 186, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

У відкритті провадження у цивільній справі № 296/12188/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про допущення порушень при розгляді звернень, обстеження земельних ділянок та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В. М. Шкиря