ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9779/23 Справа № 405/6949/22 Суддя у 1-й інстанції - Воронков Д.В. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

11 грудня 2023 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Агєєв О.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області в порядку підготовки до апеляційного розгляду апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2023 року у цивільній справі № 405/6949/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення успадкованої суми недоотриманої спадкодавцем пенсії,-

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління Пенсійного фонду України на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2023 року у цивільній справі № 405/6949/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення успадкованої суми недоотриманої спадкодавцем пенсії.

Апеляційний суд позбавлений можливості відкрити апеляційне провадження у зв`язку з наступним.

За частиною третьою статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Відповідно до змін унесених до ЦПК України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Аналіз вказаної норми закону дає підстави для висновку, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 49 ЦПК України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов.

Таким чином, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

В силу вимог частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що: «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Вбачається, що апеляційна скарга підписана представником Гулько Я.С. На підтвердження повноважень представника до апеляційної скарги долучено копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Однак апеляційний суд зауважує, що відповідно до частини 4 статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника (у цивільному судочинстві) підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Апеляційна скарга та додані до неї матеріали не містять визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які б засвідчували можливість підписанта діяти у суді від імені особи, яка подає апеляційну скаргу, за правилами його самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника.

За таких обставин, скаржнику необхідно надати належні докази на підтвердження повноважень підписанта апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, у відповідності з якою, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись частиною 2 статті 357, частиною 2 статті 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2023 року залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити заявнику, що неусунення недоліків апеляційної скарги є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та повернення її скаржнику.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.В. Агєєв