СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/7739/22

пр. № 2/759/701/23

13 червня 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва, у складі головуючої судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Радзівіл А.Б., за відсутності сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення суми кредитної заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2022 року Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області звернулось до Святошинського районного суду міста Києва із позовною до ОСОБА_1 про стягнення суми кредитної заборгованості, в якій просило стягнути із відповідача суму кредитної заборгованості в розмірі 3 538,43 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що між позивачем та відповідачем 09.07.2016 року укладено договір у вигляді Заяви про приєднання №б/н до Договору Комплексного обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), укладеного між Банком та Клієнтом.

В заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії, яка є складовою Заяви про приєднання, Клієнт просив банк надати йому кредит на споживчі потреби шляхом встановлення відновлюваної кредитної лінії на його картковий рахунок № НОМЕР_1 . Банк встановив Клієнту кредит у сумі 1500 грн.

Позивач зазначає, що через неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором, відповідно до умов договору та в силу приписів закону, позивач має право достроково стягнути з відповідача всю суму заборгованості за договором по кредиту, процентах та пені в судовому порядку. Відповідно до розрахунку заборгованості за Договором станом на 23.12.2020 року загальний розмір заборгованості становить 3 538,43 грн.

На підставі викиданого позивач просить суд стягнути із відповідача суму кредитної заборгованості у розмірі 3 538,43 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 14 липня 2022 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались.

Відповідачу ОСОБА_1 ухвала про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялась на його зареєстроване місце проживання згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місця проживання / перебування фізичних осіб АДРЕСА_1 .

Згідно наявного у матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення конверт повернувся до суду із відмітками «повертається» та «за закінченням терміну зберігання».

Суд повторно направив ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками на зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 . Поштовий конверт повторно повернувся до суду разом із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із відмітками «повертається» та «за закінченням терміну зберігання».

Судом враховується рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.

Суд зауважує, що наразі у суду відсутні можливості сповіщення відповідача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші, додаткові дії щодо направлення виклику відповідачу до суду за місцем його реєстрації призведуть лише до несвоєчасності розгляду справи.

Правом на подання відзиву у встановлений судом строк Відповідач не скористався, про наслідки ненадання учасником справи заяв по суті справи у встановлений судом строк був повідомлений в ухвалі про відкриття провадження у справі від 14 липня 2022 року.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Станом на дату розгляду справи на адресу суду клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи про розгляд справи за участю сторін учасниками справи не подавалися.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із розглядом справи без повідомлення (виклику) сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, ст. 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У статті 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Судом встановлено, що 09 липня 2016 року між ПАТ «Ощадбанк» (нині АТ «Ощадбанк») та ОСОБА_1 укладено договір у формі заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки).

Згідно п. 3.1, 3.2 Заяви про приєднання - шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору, клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. Відповідно до умов договору банк відкриває на ім`я клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватись з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою-кредитною схемою.

Згідно з п. 3.4 заяви про приєднання відповідачу відкрито поточний рахунок за тарифним пакетом.

У Блоці 4 Заяви встановлено, що Банк відкриває на ім`я Клієнта вкладний (депозитний) рахунок (далі - Депозитний рахунок) відповідно до заявки-доручення, створеної Клієнтом з використанням Системи ДБО, на укладення Договору банківського вкладу, яка містить обрані Клієнтом умови розміщення банківського вкладу (далі - Депозит). Заявка-доручення підписуються клієнтом шляхом накладення електронного підпису відповідно до умов договору.

Крім того, 09 липня 2016 року між позивачем та відповідачем укладено договір у формі заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту), п. 6.1 якої встановлено, що підписанням цієї Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) (далі - Заява), яка є складовою Заяви про приєднання, ОСОБА_1 погодився на одержання та з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору та підтверджує укладання між ним та банком кредитного договору.

У п.6.3 заяви встановлено, що він погоджується з тим, що йому можуть бути встановлені наступні максимальні параметри кредитування: бажаний розмір кредиту - 1500 грн., максимальний розмір кредиту - 40 000 грн., строк кредитування - 36 міс. з можливим продовженням на той самий строк.

Пунктом 6.5.1 Заяви встановлена процентна ставка за кредитом, яка є фіксованою і склала 30 процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду.

П.п. 6.9, 6.10, 6.11 Заяви встановлено, що всі інші умови кредитного договору, в т.ч. порядок його зміни, містяться в Договорі. ОСОБА_1 підтвердив, що до підписання заяви банк ознайомив його з орієнтовною сукупною вартістю кредиту та те, що він ознайомився з детальним розписом сукупної вартості кредиту, який міститься в додатку до Заяви.

Відповідно до таблиці визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки станом на 09 липня 2016 року орієнтовна вартість за увесь період кредитування склала 19 032,48 грн.

Банк зобов`язується надати Клієнту Кредит на умовах, передбачених Кредитним договором. Банк виходячи з фінансового стану Клієнта та його кредитоспроможності має право ініціювати зміну розміру Кредиту в межах максимально можливих для встановлення Клієнту параметрів кредитування, вказаних в Заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту). Умови щодо зміни розміру Кредиту погоджуються з Клієнтом в телефонному режимі та надсилаються Клієнту поштою або відповідним смс-повідомленням. Сторони домовилися, що достатнім підтвердженням згоди Клієнта із зміненими умовами кредитування, надісланими (встановленими) Банком, є використання Клієнтом зміненої суми Кредиту (здійснення платежу за рахунок кредитних коштів) (п. 1.6 розділу XXII Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб).

Клієнт зобов`язаний використати Кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму Кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені Кредитним договором (п. 1.12.1 розділу XXII Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб).

За користування Кредитом Клієнт зобов`язаний сплачувати Банку проценти в порядку та розмірах, визначених в Заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) та в Додатку № 1 до Договору, - в разі зміни умов кредитування згідно пункту 10.1.3. Розділу ХХ Договору. У випадку, передбаченому в Заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), Клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, передбачені для сплати процентів) здійснювати часткове повернення Кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання Кредиту. Проценти нараховуються методом факт/факт на фактично отриману Клієнтом суму Кредиту та за строк фактичного користування ним, починаючи з першого дня отримання Кредиту включно, та до дня фактичного повернення Кредиту (його частини) (п. 1.14, 1.15 розділу XXII Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб).

Будь-яке невиконання Клієнтом умов Договору породжує у Банка право достроково відкликати Кредит, а у Клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за Кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені Договором (п. 1.27 розділу XXII Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб).

Частиною 1 ст. 633 ЦК України визначено, що публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у справі, що розглядається це АТ «ОЩАДБАНК»).

Оскільки, умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Відповідно до Блоку 5, п. 5.5, 5.7 заяви про приєднання, клієнт підтверджує, що отримав, ознайомився і погоджується із правилами користування карткою, тарифами, які діють на дату підписання цієї заяви про приєднання. Просив наведений нижче підпис вважати зразком підпису клієнта, а також просив вважати усі наведені нижчу зразки підписів обов`язковими під час здійснення операцій за рахункаим.

Відповідно до наявного у матеріалах справи Розрахунку заборгованості за основним боргом, процентами, комісією, пенею, 3% річних та інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання станом на 23.12.2020 року позичальник ОСОБА_1 , договір №2953079 від 05.07.2016 року, кредитний ліміт встановлено 26.07.2016 року, загальний розмір заборгованості становить 3 538,43 грн., що складається з:

1 499,82 грн. - заборгованість за основним боргом (кредитом);

999, 66 грн. - проценти за користування кредитом;

0,00 грн. - комісія;

386,27 грн. - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

343,00 грн. - пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом;

0,00 грн. - пеня за несвоєчасну сплату комісії;

00,00 грн. - сума сплачено пені;

91,59 грн. - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

68,75 грн. - 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом;

0,00 грн. - 3% річних за несвоєчасну сплату комісії;

71,70 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

77,64 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом,

що підлягає стягненню з відповідача, ці обставини підтверджуються долученими до справи доказами, які надано позивачем, в свою чергу відповідач не скористався правом подати докази на спростування заявлених вимог та належного виконання зобов`язання.

Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти(кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом.

Частиною 1 статті 1048 ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно з ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Положенням статті 611 Цивільного кодексу України, визначено правові наслідки порушення зобов`язання. Так, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Цивільно - правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України)

Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. (ч. 2 ст. 615 Цивільного кодексу України)

Згідно ч. 1, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ч. 2 ст. 549 Цивільного кодексу України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі.

Кредитодавець має право на одержання від позичальника процентів на суму кредиту у розмірах і в порядку, що встановлені договором. Якщо договір не містить умови про розмір процентів, він визначається обліковою ставкою банківського процента (ставкою рефінансування), встановленою Національним банком України. У разі відсутності іншої угоди проценти виплачуються щомісяця до дня повернення суми кредиту.

Позичальник зобов`язаний повернути кредитодавцеві відповідну суму коштів у строк та в порядку, встановленому договором. Якщо позичальник не виконав цього зобов`язання, він повинен сплатити пеню (у вигляді процентів) від дня, коли настав строк виконання, до дня повернення коштів кредитодавцеві, незалежно від сплати процентів за умовами договору.

Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статі 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Як роз`яснено у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» від 30.03.2012 року № 5, при вирішенні спорів про дострокове повернення кредиту, суд має враховувати положення статей 1050, 1054 ЦК і виходити з того, що якщо договором встановлено обов`язок позичальника повернути кредит частинами (із розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини кредитодавець має право вимагати дострокового повернення частини кредиту, що залишилася, та сплати процентів, належних йому від суми кредиту.

З огляду на викладене, в розрізі даного спору убачається, що між сторонами виникли договірні відносини, які регулюються укладеним Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб у вигляді заяви про приєднання № б/н, та у зв`язку із неналежним виконанням боржником умов зазначеного Договору, у позивача як кредитора за спірними зобов`язаннями виникло право вимоги стягнути з відповідача заборгованість по кредиту, по відсоткам за користування кредитом, а також по передбаченим Договором санкціям.

Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу; закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй, що прямо передбачено у статті 8 Конституції України.

Відповідно до ч. 4 ст. 42 Конституції України, держава захищає права споживачів.

Згідно з ч. 1 ст. 1 ЦК України, цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників.

Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України.

Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України.

Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини 1 ст. 3 ЦК України.

Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.

Позивачем підтверджено належними доказами факт виникнення заборгованості за кредитним договором, її розмір відповідачем також не спростований.

Враховуючи, що отримані кредитні кошти в добровільному порядку не повернуті, а також вимоги частини 2 статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, в позивача наявне право вимагати від відповідача повернення отриманих ним кредитних коштів та процентів за невиконання зобов`язання за кредитом.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

У відповідності до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зважаючи на вищезазначене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення суми кредитної заборгованості в розмірі 3 538 (три тисячі п`ятсот тридцять вісім) гривень 43 копійок.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач просив суд стягнути з відповідача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 грн.

Позивач надає суду меморіальний ордер №3229 від 20 червня 2022 року з якого вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2481 грн. 00 коп.

Зважаючи на положення ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, судові витрати у межах сплаченого судового збору підлягають стягненню із Відповідача у розмірі 2481 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 14, 82, 223, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення суми кредитної заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (, в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27) суму кредитної заборгованості в розмірі 3 538 (три тисячі п`ятсот тридцять вісім) гривень 43 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (, в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Суддя Н.О.Горбенко