Справа № 944/31/23
Провадження №2/944/626/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2023 рокум.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Колтуна Ю.М.

з участю секретаря судового засідання Романик Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі суду, у місті Яворові, у порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новояворівської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив :

у січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Новояворівської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна сестра - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, спадкове майно складається з 1/2 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 . Сестра позивача заповіту не склала, спадкоємців за законом першої черги немає. Після смерті сестри позивач звернувся до приватного нотаріуса з питань оформлення спадкових прав, де йому роз`яснено, що у зв`язку з воєнним станом нотаріуси не в змозі завести спадкову справу. 22.12.2022 позивач повторно звернувся до приватного нотаріуса Яворівського районного нотаріального округу Бунтусової О.В., яка надала письмове роз`яснення, що ОСОБА_2 пропущено строк для прийняття спадщини, оскільки з 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11.07. 2022. Так, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, тобто в даному випадку строк для прийняття спадщини закінчився 20.11.2022.

Зважаючи на викладене, позивач просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 09.01.2023 було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 27.04.2023 було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, 27.04.2023 представник позивача адвокат Степаняк І.В. подав суду заяву де зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без його участі та без участі позивача.

Предстаник відовідача - Новояворівської міської ради в судове засідання не з`явився, хоч відповідач належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки у судове засідання не повідомив, заяв про відкладення судового розгляду до суду не подавав.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

За таких обставин судом постановлено розглядати справу за відсутності сторін, на підставі наявних матеріалів справи.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до копії паспорта громадянина України НОМЕР_1 , позивач значиться як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м.Судова Вишня Мостиського району Львівської області.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 виданого 21.01.2022 Шегинівською сільською радою Яворівського району Львівської області, відповідний актовий запис №9.

Позивач по справі є братом померлої. Зазначене підтверджено копією свідоцтва про народження виданого Судово-Вишнянським Рай Бюро ЗАГС серія НОМЕР_3 від 15.05.1954, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №39. Батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 .

Відповідно до копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №2 від 21.06.2018 наданого Яворівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 її батьками вказані: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_6 .

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, а саме частка в квартирі АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві приватної власності згідно свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 06.09.1993.

Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець, звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом Яворівського районного нотаріального округу Бунтусовою О.В. листом від 22.12.2022 №97/01-16 повідомлено позивача про пропуск ним строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У відповідності до Витягу зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 70997892 від 22.12.2022, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не зареєстрована.

Згідно із ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно із ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Така ж позиція викладена в постанові ВС від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження № 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18 (провадження № 61-14962св19).

Судом приймається до уваги, що Указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України.

Зазначені події є поважною причиною пропуску спадкоємцем строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Щодо положення про зупинення строків відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яким перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 № 496 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану" зазначений пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №162 виключено, постанова у цій частині набрала чинності 18.06.2023.

Крім того, законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, спору щодо майна спадкодавця не виявлено, відповідач, як орган місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків щодо майна померлої не здійснював, спадщина не визнана відумерлою, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме, вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини.

Суд оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення.

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини - 3 місяці з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав.

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 263,141, 259, 354 ЦПК України, суд,

вирішив:

позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Львівсього апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.М.Колтун