У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ», що подана представником - Чекан В.В., до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ», в особі представника - Чекан В.В., звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 2, 4, 5, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

Відповідно до ч.4 ст. 177 КПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно позовної заяви, позивач просить:

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» (код в , адреса місцезнаходження: 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Жупанатська, 18): - суму заборгованості в розмірі 12 809,68 (дванадцять тисяч вісімсот дев`ять гривень 68 копійок) за спожиту електричну енергію згідно договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг; - судовий збір, сплачений Позивачем за подання позовної заяви у сумі 2 147,20 грн. (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 коп.).

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» (код в , адреса місцезнаходження: 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Жупанатська, 18) 7 000 грн. витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом даної цивільної справи в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Так, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, сплачується судовий збір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи із прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2023р. згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», та ціни позову, розмір судового збору, що підлягає до сплати становить 2684,00 грн.

Як вбачається із платіжної інструкції №173270 від 22.11.2023, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1878 грн. (з урахуванням вимог ч.3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

При цьому згідно позовної заяви, позивачем було подано до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву про видачу судового наказу про стягнення з відповідача суми заборгованості за Договором (цивільна справа № 308/12878/23).

За звернення до суду із вищезазначеною заявою про видачу судового наказу позивач у відповідності до вимог ч.1 ст.164 ЦПК України, сплатив судовий збір в розмірі 268, 40 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 132101 від 01 червня 2023 р. (Копія платіжного доручення №132101 від 01 червня 2023 р. Додаток №4 до цієї позовної заяви).

Проте, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03 серпня 2023 року у справі № 308/12878/23 було відмовлено у видачі судового наказу.

Згідно ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Слід зазначити ти, що відповідно до ч.2 ст. 9 ЗУ «Про судовий збір», судом перед відкриттям провадження у справі,перевірено зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Так, згідно виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, зараховано судовий збір у розмірі 1878,80 грн.

Щодо наявної у матеріалах справи платіжної інструкції на суму 268,40 грн., що за твердженням позивача була сплачена при зверненні до суду із заявою про видачу судового наказу до тих самих боржників, то слід зазначити, що:

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Частинами першою та другою статті 9 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 3674-VI судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, зокрема й з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Відповідно до частини другої статті 40 «Про платіжні послуги» від 30 червня 2021 року №1591-IX (далі - Закон № 1591-IX) платіжна інструкція має містити інформацію, що дає змогу надавачу платіжних послуг ідентифікувати особу платника та отримувача за платіжною операцією, рахунки платника та отримувача, надавачів платіжних послуг платника та отримувача, суму платіжної операції та іншу інформацію (реквізити), необхідну для належного виконання платіжної операції.

Постановою правління Національного банку від 29.07.2022 № 163 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція).

Пунктом 37 Розділу ? Інструкції встановлено, що платіжна інструкція, оформлена платником в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов`язкові реквізити: 1) дату складання і номер; 2) унікальний ідентифікатор платника або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код платника та номер його рахунку; 3) найменування надавача платіжних послуг платника; 4) суму цифрами та словами; 5) призначення платежу; 6) підпис(и) платника; 7) унікальний ідентифікатор отримувача (або найменування/прізвище, власне ім?я, по батькові (за наявності), код отримувача та номер його рахунку; 8) найменування надавача платіжних послуг отримувача.

Пунктом 40 Розділу ? Інструкції визначено, що платник має право ініціювати платіжну операцію за фактичного платника та/або на користь фактичного отримувача коштів шляхом надання платіжної інструкції надавачу платіжних послуг платника. Платіжна інструкція, крім обов`язкових реквізитів, визначених у пункті 37 розділу II цієї Інструкції, повинна містити: 1) унікальний ідентифікатор фактичного платника або найменування/ прізвище, власне ім`я. по батькові (за наявності), код фактичного платника та/або 2) унікальний ідентифікатор фактичного отримувача або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код фактичного отримувача.

З огляду на вищевказане, звертаю увагу, що одним з обов`язкових реквізитів платіжного документу є призначення платежу, а також найменування отримувача, код отримувача та номер його рахунку, найменування надавача платіжних послуг отримувача.

Відповідно до пункту 41 Інструкції, платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

Крім того, Верховний Суд, зокрема, в ухвалі від 31 травня 2018 року у справі № 922/496/17 та у постанові від 19 січня 2019 року у справі № 905/1057/18 звернув увагу на обов`язковість правильного оформлення платіжного документу, який підтверджує сплату судового збору та вказав, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Також згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Проте, у платіжній інструкції на суму 268,40 грн. №132101 від 01 червня 2023 року, яка долучена заявником до заяви, у реквізиті «Призначення платежу» зазначено: «Судовий збір, за заявою про видачу судового наказу ТОВ «Закарпаттяенергозбут», Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області». При цьому, прізвище боржника, з якого заявник просить стягнути заборгованість за надані послуги, у цій платіжній інструкції не вказане.

Враховуючи наведене, інформація, яка б надавала можливість ідентифікувати, що саме за подачу заяви про видачу судового наказу, боржниками за яким є відповідачі по справі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявником сплачено судовий збір, відсутня, а отже суддя дійшов висновку про те, що додана заявником платіжна інструкція не є належним доказом сплати судового збору за даною заявою.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовна ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ», що подана представником - Янєв Миколою Олександровичем, до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Вказане свідчить про те, що позивачу слід надати докази на підтвердження сплати ним судового збору у розмірі 268,40 грн., або ж доплатити судовий збір, у вказаному розмірі, та надати відповідне підтвердження до суду.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів- ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UA0007493 ; Код класифікації доходів бюджету-22030101.

Крім того, позовна заява всупереч вимогам п.5) ч.3 ст.175 ЦПК України не містить повного викладу обставин, якими обґрунтовано вимоги позову із зазначенням доказів на їх підтвердження, а саме у частині обставин (інформації) про період часу, із зазначенням початку періоду (дати, місяця, року) та кінця періоду (дати, місяця, року), протягом якого утворилась заборгованість по виду спожитих житлово-комунальних послуг загальною сумою 12 809,68 грн.; чи сплачувались ОСОБА_2 як власником квартири вказана заборгованість та за який саме період, та ким саме; тобто чи зазнав позивач реальних збитків, поніс фактичні витрати у зв`язку із діями відповідачів.

З наданої копії абонентської книжки, сальдо станом на 01.01.2019- 336,96 грн., при цьому в такій абонентській книжці відсутні відомості про те, що відповідач ОСОБА_2 є споживачем наданих послуг, так само як і дані щодо кола зареєстрованих осіб на момент звернення до суду, таким чином враховуючи правовий статус житла, що зумовлює доведенню належними доказами пред`явлення вимог до кожного із відповідачів з урахуванням періоду їх проживання в цій квартирі. Також до позовної заяви не додано сплаченого споживачем рахунку (квитанції) за надані заявником послуги чи іншого документального підтвердження споживання відповідачами даних послуг. При цьому в позовній заяві вказується про здійснення часткових оплат за спожиту електричну енергію.

Всупереч вимогам п.4), п.5) ч.3 ст.175, ст.4 ЦПК України позовна заява не містить повного та належного викладу обґрунтувань із посиланням на закон з приводу того, що обраний спосіб захисту прав та інтересів позивача, викладений у прохальній частині заяви зміст позовних вимог про солідарне стягнення з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь позивача заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, не суперечить закону, а саме способам захисту визначеним у ст. 16 ЦК України, приписам ст.ст. 509, 526, 625, 629 ЦК України, Закону України «Про житлово-комунальні послуги», на які посилається позивач, а також те, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають саме солідарній цивільно-правовій відповідальності за договором чи законом, а не іншого виду відповідальності, та у вказаних правовідносинах настала саме солідарна відповідальність, за наявності якої кредитор має право вимагати виконання обов`язку (відшкодування шкоди) частково або в повному обсязі як від усіх солідарних боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Позивачу необхідно викласти належним чином зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, у тому числі вказати, в чому полягає порушення прав позивача з боку кожного з відповідачів конкретно.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, стаття 4 Господарського процесуального кодексу України та статті 7, 10 Закону України «Про судоустрій і статус суддів») передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, яка реалізує право на справедливий суд (аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 23.08.2018 у справі № 805/4297/17-а).

Разом з цим, жодних належних та допустимих доказів (в розумінні ст.ст. 77-81 Цивільного процесуального кодексу України), які б підтверджували повноваження зазначеної особи ОСОБА_3 на укладення та підписання договору про надання правової допомоги (який є первинним документом для подальшої видачі ордеру на здійснення адвокатської діяльності для представництва інтересів позивача), в тому числі наказу про призначення на посаду директора ТОВ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ», Статуту в частині повноважень директора такого товариства, матеріали позовної заяви не містять.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ», що подана представником - Чекан В.В., до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош