Провадження № 2/554/6903/2023
Провадження №2/554/6903/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2023 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі суду :

судді Блажко І.О.

при секретарі - Гуренко Д.В.

за участю представника позивача Кіншова Д.С.

представників відповідачів Пуніної Л.В., Микитенко І.А., Ткаченко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах котрого діє адвокат Кіншов Дмитро Сергійович до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області, Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади ,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах котрого діє адвокат Кіншов Д.С. звернулися до суду з позовом до ГУНП в Полтавській області, ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області, ДКС України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади. В якій прохали: стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь ОСОБА_1 36 500 грн. матеріальної шкоди, 100 000 грн. моральної шкоди, 3% річних у розмірі 1 302 грн., інфляційні витрати у розмірі 10 685,54 грн. шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку. Судові витрати покласти на відповідача. В обґрунтування позову зазначили, що СУ ГУ ДФС у Полтавській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000015 від 26.06.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212 КК України. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави Яковенко Н.Л. від 17.12.2020 у справі №552/3540/20 клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Твєрдохлєб А.О. про надання дозволу на проведення обшуку задоволено. 23.12.2020 старшим слідчим з ОВС другого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. під час проведення обшуку у офісних приміщеннях, де знаходиться ТОВ «Гроут» (код 35073748), було вилучено майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 : купюри номіналом 500 гривень в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень в кількості 7 (сім) штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом 1 шт. 06.01.2021 на адресу СУ ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання про повернення тимчасово вилученого майна під час обшуку : майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 та майна, що належить ТОВ «Гроут». Ухвалами від 20.01.2021 у справі №552/3540/20 Київським районним судом м. Полтави в задоволенні скарг ТОВ «Гроут» та ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, відмовлено. У подальшому, ОСОБА_1 було подано заяви про вчинення злочину за ч. 3 ст. 365 КК України до СУ ГУ НП в Полтавській області та до ТУ ДБР у м. Полтава. У результаті чого, було відкрито кримінальне провадження №0000270 від 09.04.2021 за фактом можливих протиправних дій керівника (його заступника або уповноваженої особи) ГУ ДПС у Полтавській області, та було відкрито кримінальне провадження №0000077 від 27.04.2022 за фактом можливих протиправних дій старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області лейтенанта податкової поліції ОСОБА_2 . Надалі, вищевказані кримінальні провадження були об`єднанні в одне провадження під загальним номером №0000270. 28.01.2021 ОСОБА_1 було направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства на ім`я Прем`єр-міністра України Шмигаля Д.А., де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене мано ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 . Листом ДФС України №678/7/99-99-03-1-17 від 16.02.2022 з метою організації розгляду згідно вимог чинного законодавства України та у межах компетенції направлено за належність скаргу ОСОБА_1 від 28.01.2021, яка надійшла до Секретаріату Кабінету Міністрів України, до ГУ ДФС у Полтавській області. Листом ГУ ДФС у Полтавській області №Б/35/16-97-03-02 від 04.03.2021 зазначено про проведення службової перевірки за викладеними ОСОБА_1 обставинами у скарзі від 28.01.2021. В ході перевірки порушення вимог КПК України не встановлено. 28.01.2021 ОСОБА_1 було направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства на ім`я Президента України ОСОБА_3 , де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене мано ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 . Листом з Офісу Президента України від 16.02.2021 №45-01/504 повідомлялося, що скарга ОСОБА_1 надіслано до Офісу Генерального прокурора для розгляду згідно з компетенцією. Листом з Офісу Генерального прокурора від 24.02.2021 №10/1/2-р-21 скаргу ОСОБА_1 направлено до Полтавської обласної прокуратури. Листом Полтавської обласної прокуратури від 18.03.2021 №11-4032- 20 повідомлено, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження №0000015 триває, підстав для вжиття заходів реагування відносно службових осіб СУ ГУ ДФС у Полтавській області не вбачається. 28.01.2021 ОСОБА_1 було направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства до Ради бізнес-омбудсмена, де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене мано ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 07.07.2021 ТОВ «Гроут» на адресу СУ ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання від 06.07.2021 про повернення вилученого під час обшуку майна. Підставою для направлення вищевказаного клопотання була необхідність в наданні оригіналів документів для проведення планової виїзної перевірки ТОВ «Гроут», які були вилучені під час обшуку 23.12.2020. У подальшому, внаслідок бездіяльності СУ ГУ ДФС у Полтавській області та неповернення вилучених під час обшуку документів, на адресу слідчого судді Київського районного суду м. Полтави було направлено скаргу на бездіяльність слідчого у порядку ст. 303 КПК України. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 у справі №552/3540/20 скаргу ТОВ «Гроут» на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна задоволено частково та зобов`язано слідчого ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000015 повернути ТОВ «Гроут» вилучене під час проведеного 23.12.2020 на виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 17.12.2020 у справі №552/3540/20 старшим слідчим Порохневський І.О. в межах кримінального провадження №0000015 по пров. Пискунівський, 4 в м. Харків, майно. 25.08.2021 на адресу ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області направлено заяву про виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 у справі №552/3540/20. Із змісту ухвали Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 стало відомо, що подальше проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000015 здійснюється ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області. 30.08.2021 ОСОБА_1 на адресу ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавські області було направлено клопотання від 28.08.2021 про повернення вилученого майна під час обшуку. Вищевказане клопотання було обґрунтовано тим, що 23.12.2020 старшим слідчим з ОВС другого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. під час проведення обшуку, в межах кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.212 КК України, у офісних приміщеннях, де знаходиться ТОВ «Гроут», вилучено майно, що належить ОСОБА_4 на праві приватної власності, а саме: купюри номіналом 500 гривень в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень в кількості 7 штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом 1 шт. Вищевказані дії вчинялися у межах кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020 за кваліфікацією ч. 2 ст. 212 КК України. Пізніше, кваліфікацію було змінено на ч. 1 ст. 366 КК України. Тому, майно, що було вилучене під час обшуку 23.12.2020, підлягає негайному поверненню, враховуючи відсутність доказового значення у межах кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України. 01.09.2021 на адресу слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від представника ОСОБА_1 адвоката Кіншова Д.С. було направлено скаргу від 01.09.2021 на бездіяльність слідчого у порядку ст. 303 КПК України. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 скаргу ОСОБА_1 задоволено та зобов`язано слідчого ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000015 повернути ОСОБА_1 вилучене під час проведеного 23.12.2020 на виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 17.12.2020 в справі №552/3540/20 старшим слідчим Порохневським І.О. в межах кримінального провадження №0000015 по АДРЕСА_1 , майно, а саме: купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень - в кількості 7 штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом. 09.09.2021 представником ОСОБА_1 адвокатом Кіншовим Д.С. безпосередньо у приміщенні ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області отримано все майно, яке було повернуто ОСОБА_1 ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 у справі №552/3540/20 та частково отримано майно, яке повернуто ОСОБА_1 ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, а саме: телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом. Інше майно, а саме грошові кошти, не було повернуто. Підтвердженням вищевказаного є розписка адвоката Кіншова Д.С., яка міститься в матеріалах кримінального провадження №0000015. 01.11.2021 на адресу ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області направлено адвокатський запит №01112021 від 01.11.2021 у якому вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів ОСОБА_1 із зазначенням конкретно вчинений дій слідчим щодо повернення коштів, а також строків повернення. Листом від 15.11.2021 №76аз/115/102/02-21 «Про результати розгляду запиту» ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області повідомлено, що слідчим у кримінальному провадженню №0000015 є ОСОБА_5 до якої і необхідно звернутися задля отримання інформації щодо повернення грошових коштів. Листом №506/115/102/2-2022 від 04.02.2022 слідчим ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області Сіренькою Д.С. було повідомлено, що слідчим у межах даного кримінального провадження вжито всі необхідні заходи, проте на даний час повернути ОСОБА_1 грошові кошти не представилося можливим, оскільки, вилучені в ході обшуку від 23.12.2020 грошові кошти у загальній сумі 36 500, 00 грн. перебувають на депозитному рахунку ГУ ДФС у Полтавській області. 16.12.2021 на адресу СВ ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області направлено адвокатський запит №15122021 від 15.12.2021 у якому вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів ОСОБА_1 із зазначенням конкретно вчинений дій слідчим щодо повернення коштів, а також строків повернення. Відповідь не надходила. 26.11.2021 на адресу Полтавської обласної прокуратури було направлено скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Полтавською обласною прокуратурою з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020. Листом №27-7010вих21 від 30.11.2021 Полтавською обласною прокуратурою було направлено скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого за належністю для організації розгляду та прийняття рішення до Полтавської окружної прокуратури. Листом №55-120-12782ВИХ-21 від 03.12.2021 Полтавською окружною прокуратурою було направлено скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого до СВ ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області та Управління головної інспекції ГУ НП в Полтавській області щодо тривалого невиконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021. Даним листом було встановлено строк до 15.12.2021 у межах якого слідча СВ ВП №1 ПРУП ГУ НП в Полтавській області Сіренька Д.С. зобов`язана була повідомити про результати розгляду звернення та виконання ухвали. 26.11.2021 на адресу СУ ГУ НП в Полтавській області було направлено скаргу 26.11.2021 на бездіяльність слідчого, де вказувалося про необхідність вжиття заходів СУ ГУ НП в Полтавській області з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучений під час проведення обшуку 23.12.2020. Відповідь не надходила. 01.02.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. в інтересах ОСОБА_1 було направлено скаргу від 26.01.2022 на бездіяльність слідчого до Офісу Генерального прокурора, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Офісом Генерального прокурора з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020. Відповідь не надходила. 01.02.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. в інтересах ОСОБА_1 було направлено скаргу від 26.01.2022 на бездіяльність слідчого до Національної поліції, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Національною поліцією з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020. Відповідь не надходила. 22.07.2022 за допомогою електронної пошти було направлено адвокатський запит №22072022 від 22.07.2022 на адресу ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області щодо надання інформації про виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів керівнику ТОВ «Гроут» ОСОБА_1 із зазначення конкретно вчинених дій слідчим щодо повернення грошових коштів, а також строків повернення грошових коштів. Листом №3296/115/102/2-2022 від 28.07.2022 слідчим СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області Сіренькою Д. повідомлено, що в ході досудового розслідування було встановлено, що оскільки ГУ ДФС у Полтавській області, на депозитному рахунку якого перебувають грошові кошти, перебуває у стані припинення, то в подальшому буде створено ліквідаційну комісію ДФС, працівники якої зможуть розглянути питання щодо повернення вищевказаних грошових коштів. 11.08.2022 за допомогою електронної пошти було направлено адвокатський запит №11082022 від 11.08.2022 на адрес ДПС України, де вказувалося про необхідність отримання контактної інформації комісії з припинення (комісія з реорганізації, ліквідаційна комісія) ГУ ДФС у Полтавській області. Листом №9266/6/99-00-05-01-02-06 від 16.08.2022 ДПС України повідомлено адресу для листування з ДФС. Разом з тим, додатково вказано, що розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 №1493-р «Про початок діяльності Бюро економічної безпеки» розпочало свою діяльність Бюро економічної безпеки, яке керуючись положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 28.10.2021 №1127 «Про деякі питання застосування окремих положень законодавства у процесі реорганізації Державної фіскальної служби» повинне було прийняти в упорядкованому стані від Державної фіскальної служби архівні кримінальні справи, досудове розслідування щодо яких закінчено, та речові докази, які були вилучені в ході досудових розслідувань. 20.10.2022 на адресу Бюро економічної безпеки України направлено адвокатський запит №20102022 від 20.10.2022, де вимагалося надати інформацію про передання кримінальної справи №0000015 від 26.06.2020 до Бюро економічної безпеки України та повідомити, чи перебувають у володінні Бюро економічної безпеки речові докази вилучені у кримінальному провадженні №0000015 від 26.06.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212 КК України, а саме: купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень - в кількості 7 штук, (українська гривня). Листом №1/5/0/14037-22 від 31.10.2022 та листом №1/5/0/9522-22 від 22.08.2022 Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України повідомлено, що кримінальне провадження №0000015 від 26.06.2020 до БЕБ за підслідністю не передавалось. Так само не надходили до БЕБ і речові докази, які було вилучено в рамках досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні. 20.10.2022 на адресу Комісії з реорганізації ДФС України направлено адвокатський запит №20102022 від 20.10.2022, де вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів керівнику ТОВ «Гроут» ОСОБА_1 із зазначення конкретно вчинених дій щодо повернення грошових коштів, а також строків повернення грошових коштів. Листом №16040-03-10/25459 від 02.11.2022 Міністерством фінансів України, в особі голови комісії з реорганізації Державної фіскальної служби України повідомлено, що повноваженнями щодо повернення грошових коштів вилучених в рамках вищезазначеного кримінального провадження наділена комісія з реорганізації ГУ ДФС у Полтавській області, персональний склад якої станом на сьогодні не затверджено. Після затвердження персонального складу комісії з реорганізації ГУ ДФС у Полтавській області, зазначені грошові кошти будуть повернуті органу, що здійснює досудове розслідування, що дасть змогу останньому виконати вимоги вищезазначеної ухвали. Враховуючи вищевикладене вбачається, що станом на сьогодні є ухвала Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, якою зобов`язано повернути ОСОБА_1 : купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень - в кількості 7 штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом. Ухвала Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 була виконана частково, внаслідок чого 09.09.2021 адвокату Кіншову Д.С. повернуто мобільний телефон SAMSUNG,s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом, підтвердженням чого є розписка, яка міститься в матеріалах кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020. Позивачем було вжито всі можливі заходи задля виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021. Неодноразово направлялися скарги, звернення та адвокатські запити у різні інстанції, що не призвело до жодного позитивного результату. Тому, беручи до уваги вищевказане, вбачають за необхідне звернутися із позовною заявою до суду про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, враховуючи те, що ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/35/40/20 фактично було визнано протиправні дії слідчого ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області щодо неповернення грошових коштів та зобов`язано їх повернути (т.1 а.с.1-12).

30 листопада 2022 року ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави (Петрова Н.М.) передано за підсудністю цивільну справу №554/14330/22 за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП України в Полтавській області, ГУ ДФС в Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області, ДКС України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади - до Печерського районного суду (т.1 а.с.113, 114).

15 травня 2023 року постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду апеляційну скаргу адвоката Кіншова Д.С., представника ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу судді Октябрського районного суду м.Полтави від 30.11.2022 скасовано. Цивільну справу №554/14330/22 за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП України в Полтавській області, ГУ ДФС в Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області, ДКС України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, повернуто до Октябрського районного суду м.Полтави для продовження розгляду (т.1 а.с.154, 155).

12 червня 2023 року розпорядженням №934 керівника апарату Октябрського районного суду м. Полтави Загорулько О.С. «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу судових справ» цивільну справу №554/14330/22, провадження №2/554/5944/2022 за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП України в Полтавській області, ГУ ДФС в Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області, ДКС України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади передано до канцелярії суду для повторного автоматичного розподілу справи, у зв`язку з рішенням голови Верховного Суду В.Князєва від 23.12.2022 про припинення відрядження судді Петрової Н.М. (т.1 а.с.158).

14 червня 2023 року ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави (Блажко І.О.) відкрито провадження в справі №№554/14330/22, 2/554/6903/2023. Клопотання адвоката Кіншова Д.С. про витребування доказів задоволено. Витребувано від ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області оригінали або належним чином засвідчені копії розписок від 09.09.2021 про часткове отримання вилученого майна під час обшуку 23.12.2020 та поверненого на виконання ухвал від 03.08.2021 та 07.09.2022 у справі №552/3540/20. Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах котрого діє адвокат Кіншов Д.С. про звільнення від сплати судового збору задоволено. Звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено розгляд справи по суті на 10.00 годин на 10 серпня 2023 року (т.1 а.с.160, 161).

05 липня 2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача ГУ ДПС у Полтавській області. В яких зазначили, що ГУ ДПС у Полтавській області, ознайомившись із позовною заявою, вивчивши наведені в ній доводи, вважає її необґрунтованою, не підтвердженою належними доказами. Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Із наведеної норми Конституції України вбачається, що умовою вчинення будь-яких дій органами влади є: наявність відповідних, встановлених законом, повноважень; наявність встановленої законом підстави; визначений законом спосіб (порядок) вчинення відповідних дій. Лише наявність усіх трьох вищезазначених умов у сукупності дає можливість органу влади вчиняти певну дію. Згідно з абзацом 6 п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 «Про утворення ДПС України та ДМС України» ДФС продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення ДПС, ДМС та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до КПК України. Також, абзацом 8 п.2 Постанови КМУ №1200 передбачено, що підрозділи податкової міліції у складі ДФС продовжують здійснювати повноваження та виконувати функції з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснюючи оперативно-розшукову, кримінальну процесуальну та охоронну функції до завершення здійснення заходів з утворення центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Відповідно до розпорядження КМУ від 21.09.2019 №682-р «Питання Державної податкової служби» ДПС забезпечується здійснення покладених на неї функцій і повноважень ДФС, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Зважаючи на викладене, функції, що виконуються ДАС та ДФС було розмежовано. Відповідно до п.1 постанови КМУ від 19.06.2019 №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» постановлено утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи ДПС, згідно з додатком до якого входить ГУ ДПС у Полтавській області (код ). Пунктом 2 постанови КМУ №537, постановлено реорганізувати деякі територіальні органи ДФС шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів ДПС за переліком згідно з додатком 2 до якого входить ГУ ДФС у Полтавській області (код ). Пунктом 4 постанови КМУ №537 постановлено визначити територіальні органи ДПС правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів ДФС, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності. Відповідно до Положення про ГУ ДПС у Полтавській області, затвердженого наказом ДПС України від 12.07.2019 №14, ГУ ДПС у Полтавській області () є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Полтавській області () у відповідних сферах діяльності. 05.08.2019 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено відомості, що ГУ ДФС у Полтавській області знаходиться в стані припинення в результаті реорганізації (). На даний час в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація щодо припинення ГУ ДФС у Полтавській області. Отже, на ДПС покладено здійснення функцій і повноважень з державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, тоді як на ДФС (у складі якої здійснює свої повноваження податкова міліція) покладено здійснення повноважень та виконання функцій з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснення оперативно-розшукової, кримінальної процесуальної та охоронної функцій. Постановою КМУ від 12.05.2021 №510 «Про утворення Бюро економічної безпеки України» утворено Бюро економічної безпеки України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ від 28.01.2021 №1150-ІХ «Про Бюро економічної безпеки України» (набрав чинності 25.03.2021), БЕБ України розпочинає свою діяльність не пізніше восьми місяців з дня набрання чинності цим Законом (з 25.11.2021). Таким чином, ГУ ДФС у Полтавській області () реорганізовано шляхом приєднання до ГУ ДПС у Полтавській області (), останнє є правонаступником прав та обов`язків реорганізованого ГУ ДФС у Полтавській області. Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у графі дані про перебування юридичної особи в процесі припинення зазначено, що з 05.08.2019 ГУ ДФС у Полтавській області перебуває в стані припинення, запис про припинення вказаного органу державної влади до зазначеного реєстру не внесений, з цього випливає, що перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого ще не завершено. Відповідно до ч.1 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Згідно з ч.5 ст.104 ЦК України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Так, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на даний час ГУ ДФС у Полтавській області перебуває у стані припинення, однак не припинено. Відповідно до п.1 постанови КМУ від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» постановлено ліквідувати, як юридичні особи публічного права, територіальні органи ДПС за переліком згідно з додатком, до якого входить ГУ ДПС у Полтавській області (). Відповідно до п.1 Постанови КМУ №893 та враховуючи наказ ДПС України від 08.10.2020 №556 «Про ліквідацію територіальних органів ДПС» ГУ ДПС у Полтавській області () було ліквідовано, як юридичну особу публічного права про що було внесено запис у реєстр. Абзацом 4 п.3 Постанови КМУ № 93 ДПС зобов`язано забезпечити утворення територіальних органів ДПС відповідно до статті 21? ЗУ «Про центральні органі виконавчої влади». На виконання вимог даної постанови ДПС України наказом від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (, утворила як відокремлені підрозділи ДПС територіальні органи за переліком згідно з додатком, до якого входить ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ), яке не є юридичною особою, має статус відокремленого підрозділу. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань державна реєстрація створення ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ) відбулась 30.09.2020. Відповідно до п.1 наказу ДПС України від 24.12.2020 №755 «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій» ГУ ДПС у Полтавській області (утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України згідно з наказом ДПС України №529) здійснення повноважень та функцій ГУ ДПС у Полтавській області (), що ліквідується відповідно до п.1 постанови КМУ №893, розпочато з 01.01.2021. ГУ ДПС у Полтавській області (утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України) здійснює свої повноваження відповідно до Положення про ГУ ДПС у Полтавській області, затвердженого наказом ДПС України від 12.11.2020 №643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС», відповідно до абзацу 3 п.1 якого є правонаступником майна, прав та обов`язків ГУ ДПС у Полтавській області (). Таким чином, ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ) не є правонаступником ГУ ДФС у Полтавській області (). В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави Яковенко Н.Л. від 17.12.2020 у справі №552/3540/20 клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Твєрдохлєб А.О. про надання дозволу на проведення обшуку задоволено, надано дозвіл на проведення обшуку в нежитлових приміщеннях, в результаті обшуку були вилучені у тому числі купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня) та купюри номіналом 1000 гривень - в кількості 7 штук, (українська гривня). У подальшому було відкрито кримінальне провадження №0000077 від 27.04.2022 за фактом можливих протиправних дій старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області лейтенанта податкової поліції Твердохлєб А.О. Таким чином, у даній ситуації йдеться про вчинення можливих незаконних дій саме посадовою особою СУ ГУ ДФС у Полтавській області. А отже, обставини, які досліджуються у даній справі безпосередньо пов`язані з виконанням функцій слідчого органу ДФС в рамках здійснення оперативно-розшукової діяльності. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені ч.1 ст.1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені ст.1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупністьцих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою ст.1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжногозаходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої ст.1176 ЦК України в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правилачастини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органами державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст.1173, 1174 ЦК України). Статті 1173, 1174 ЦК України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків. Необхідною правовою підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох обов`язкових складових елементів: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі ст.1173 ЦК України. Разом із цим, обов`язок доведення наявності шкоди, протиправності діяння та причинно-наслідкового зв`язку між ними покладається на позивача. Відсутність однієї зі складових цивільно-правової відповідальності є підставою для відмови у задоволенні позову (постанова Верховного суду від 20.01.2021 №686/27885/19). Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження душевних страждань, яких вони могли зазнати у зв`язку з процесуальними діями - ГУ ДПС у Полтавській області, що є правовими підстави, передбачені ст.ст.1173, 1174, 1176 ЦК України, для відшкодування моральної шкода відсутні. Позивачем в порушення норм права не доведено наявність завданої йому шкоди ГУ ДПС у Полтавській області. Жодними доказами не підтверджено і розмір шкоди, яка підлягає стягненню та є незрозумілим з чого виходив позивач визначаючи суму, що підлягає стягненню саме з ГУ ДПС у Полтавській області. Посилання позивача на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 17.12.2020 не має відношення до ГУ ДПС у Полтавській області, а стосується виключно незаконності дій ГУ ДФС у Полтавській області. У зв`язку із тим, що ГУ ДПС у Полтавської області (код ВП ) не було суб`єктом зазначених правовідносин, та як наслідок не вчиняло жодних неправомірних дії відносно позивача відсутні всі складові елементи для притягнення ГУ ДПС у Полтавської області (код ВП ) до відповідальності у вигляді стягнення шкоди. На сторінках 1-7 позову описуються наступні факти, а саме: ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави Яковенко Н.Л. від 17.12.2020 у справі №552/3540/20 клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Твєрдохлєб А.О. про надання дозволу на проведення обшуку задоволено, надано дозвіл на проведення обшуку в нежитлових приміщеннях; старшим слідчим з ОВС другого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. під час проведення обшуку у офісних приміщеннях, де знаходиться ТОВ «Гроут» (код 35073748), вилучено наступне майно, що належить на праві власності ТОВ «Гроут»; на адресу СУ ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання про повернення тимчасово вилученого майна під час обшуку. Клопотаннями від 06.01.2021 вимагалося повернення майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 та майна, що належить ТОВ «Гроут»; відкрито кримінальне провадження №0000077 від 27.04.2022 за фактом можливих протиправних дій старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області лейтенанта податкової поліції Твердохлєб А.О. ТОВ «Гроут» на адресу СУ ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання від 06.07.2021 про повернення вилученого під час обшуку майна; у подальшому, внаслідок бездіяльності СУ ГУ ДФС у Полтавській області та неповернення вилучених під час обшуку документів, на адресу слідчого судді Київського районного суду м. Полтави було направлено скаргу на бездіяльність слідчого. З наведених тезисів позову чітко прослідковується відсутність правовідносин позивача із ГУ ДПС у Полтавській області та порушення останнім їх прав. Окрім того, вилучені грошові кошти від ГУ ДФС у Полтавській області до ГУ ДПС у Полтавській області не передавались. Також ГУ ДПС у Полтавській області листом від 26.06.2023 №10187/5/16-31-05-06 повідомило про відкриття провадження у даній справі голові комісії з реорганізації ГУ ДФС у Полтавській області Горяєву О. та надало копію ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 14.06.2023 про відкриття провадження у справі №554/14330/22. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК Україникожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 та п.9 ч.2 ст.16 ЦК Україникожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути - відшкодування моральної (немайнової) шкоди, майнової шкоди. Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідно до ч.2 ст.51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Таким чином, позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом і ГУ ДПС у Полтавській області не є належним відповідачем у даній ситуації. Однак, у даній ситуації відшкодування моральної та майнової шкоди не може бути визначений як спосіб відновлення прав особи, оскільки ГУ ДПС у Полтавської області (код ВП ) їх не порушувало та не є належним відповідачем у справі, а тому і відшкодування моральної (немайнової) та майнової шкоди з стягненням річних та інфляційних витрат не є нормативно обґрунтованим. З витратами на правову допомогу ГУ ДПС у Полтавській області не погоджується вважає їх безпідставними, необґрунтованими та завищеними. Щодо стягнення матеріальної шкоди у вигляді інфляційних витрат та 3 % річних, то ці вимоги є безпідставними, оскільки ці штрафні санкції застосовуються лише до договірних відносин щодо порушення грошових зобов`язань. В деліктних правовідносинам відшкодування шкоди є компенсацією за заподіяння шкоди і не є грошовим зобов`язанням і відтак штрафні санкції до цих виплат застосовуватись не можуть. Окрім того, у позові відсутня вказівка щодо адресування вимог саме до ГУ ДПС у Полтавській області, що є ще одною підставою для відмови у задоволенні позову позивача в частині позовних вимог до ГУ ДПС у Полтавській області. На підставі викладеного, прохають відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в інтересах котрого діє адвокат Кіншов Д.С. в частині позовних вимог до ГУ ДПС у Полтавській області. Розгляд справи здійснювати за участю представника ГУ ДПС у Полтавській області. Судові витрати покласти на позивача (т.1 а.с.162-167).

18 липня 2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача ГУ НП в Полтавській області. В якому зазначили, що ознайомившись із доводами позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення на його користь майнової та моральної шкоди, вважають їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. 23.12.2020 старшим слідчим з ОВС 2 відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 17.12.2020 у справі №552/3540/20 було проведено обшук у офісних приміщеннях, в ході якого було вилучено майно,яке належить на праві власності ТОВ «Гроут». Також, старшим слідчим з ОВС 2 відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. під час проведення обшуку у офісних приміщеннях вилучено купюри номіналом: 500 гривень в кількості 59 штук; 1000 гривень в кількості 7 штук, які належать на праві приватної власності ОСОБА_1 . Вищевказані дії вчинялися у межах кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020 за кваліфікацією ч.2 ст.212 КК України. Постановою старшого слідчого з особливо важливих справ першого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у Полтавській області Твєрдохлєб А.О. від 28.12.2020 передано вилучені під час проведення обшуку нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 грошові кошти у загальній сумі 36 500 гривень, які визначено речовими доказами у кримінальному провадженні, до відділу фінансування, бухгалтерського обліку та звітності ГУ ДФС у Полтавській області. Постановою Полтавської обласної прокуратури від 07.07.2021 визначено підслідність кримінального правопорушення. Оскільки, місце вчинення кримінальних правопорушень, знаходиться під юрисдикцією слідчих ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області, досудове розслідування вказаного кримінального провадження доручено здійснювати слідчими ВП №1 ПРУП ГУНП. На виконання вимог листа Полтавської обласної прокуратури за вих. №11-354вих.21 від 07.07.2021 ГУ ДФС у Полтавській області було направлено до ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області (вих. №2911/10/16-97-03-03 від 08.07.2021) матеріали кримінального провадження №0000015 від 26.06.2020, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, підслідність в якому визначено за слідчими ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області. На виконання вимог ухвали Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 слідчим ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області було повернуто позивачу вилучене майно під час обшуку 23.12.2020. Вилучені під час проведення обшуку грошові кошти у загальній сумі 36 500 гривень від ГУ ДФС у Полтавській області до ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області на відповідальне зберігання не передавалися. Як вбачається з матеріалів справи (документів наданих позивачем) дії слідчих ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області не визнавались протиправними. Відтак, дії ГУНП в Полтавській області є правомірними. Позивач у своїй позовній заяві наводить доводи, в яких він вважає наявність протиправності дій слідчих ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області. Порядок оскарження рішення, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування, слідчого чи прокурора під час досудового розслідування визначено приписами глави 26 КПК України. Положеннями п.1 ч.1 ст.303 КПК України визначено право заявника, потерпілого, підозрюваного подавати скаргу на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання відповідної заяви чи повідомлення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій у визначений цим кодексом строк. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора подаються впродовж десяти днів після їх ухвалення чи вчинення, що передбачено ч.1 ст.304 КПК України. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлено постановою, строк подання скарги починається з дня отримання її копії. За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора в процесі досудового розслідування виноситься ухвала згідно з правилами статті 307 КПК України. Така ухвала слідчого судді може бути про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову в задоволенні скарги. Надані позивачем матеріали не містять доказів, із яких вбачалося, що у встановленому законодавством порядку дії або бездіяльність посадових осіб ГУ ДФС, ГУ ДПС, ГУНП в Полтавській області визнавались неправомірними, а відтак відсутні підстави для висновку про доведеність відповідних тверджень позивача. ГУНП в Полтавській області звертає увагу суду, що протиправність дій слідчих не є предметом розгляду даної справи та взагалі не може бути розглянута в порядку цивільного судочинства. Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №236/893/17 зазначено, що вимоги про визнання незаконними дій органів досудового розслідування у кримінальних провадженнях має вирішуватися за правилами КПК України. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2020 у справі №641/8857/17 зазначено, що суди першої та апеляційної інстанції дійшли правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки позивач належним чином не обґрунтував та не довів належними та допустимими доказами протиправності дій працівників прокуратури Харківської області щодо нього. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється ч.1 ст.1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17, постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №345/4225/18). Варто зазначити, що відповідно до усталеної судової практики Верховного Суду у подібних правовідносинах підлягає задоволенню позов про відшкодування шкоди, якщо: шкода завдана у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється ч.1 ст.1176 ЦК України, зокрема у випадку незаконного перебування під слідством (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі №552/1021/16-ц) незаконного обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №236/893/17), незаконного позбавлення волі (постанова Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №516/143/15-ц); вилучене у позивача майно повністю (постанови Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №569/4199/15-ц, від 29.01.2020 у справі №201/18305/17-ц) або частково втрачено (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17) органом відповідальним за його схоронність. У даному випадку шкода відшкодовується у розмірі фактично втраченого майна. Таким чином, необхідною підставою для притягнення державного органу до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою. Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, що утворюють склад правопорушення, є підставою для відмови у позові. У спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки відповідача та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою полягає у тому, що наслідки у вигляді шкоди настають лише в результаті неправомірної поведінки відповідача. Таким чином, позивач повинен довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи безумовним наслідком такої протиправної поведінки. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у принижені честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначає, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди; протиправність діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіюванні. На відміну від загальної норми ст.1166 ЦК України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини), спеціальна норма ст.1173 ЦК України допускає обгрунтованість відшкодування шкоди незалежно від вини державних органів, тобто за наявності трьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки у вигляді незаконних рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, збитків та їх розміру, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками). Отже, необхідною підставою для притягнення органу державної влади (у даному випадку ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області та ГУНП в Полтавській області) до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій цих державних органів, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою. При цьому, неправомірність рішення, дій або бездіяльності органу державної влади має підтверджуватись відповідним рішенням суду, яке буде мати преюдиціальне значення для справи про відшкодування шкоди. Тобто, на сьогоднішній день відсутні будь-які судові рішення про неправомірність рішень, дій чи бездіяльності працівників ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області та ГУНП в Полтавській області стосовно ОСОБА_1 . Отже, позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт допущення ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області та ГУНП в Полтавській області протиправної поведінки (як обов`язкової складової цивільного правопорушення та підстави для застосування відповідальності у вигляді відшкодування збитків) при здійсненні службових обов`язків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо) яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивачем не доведено факту завдання моральних страждань, душевних переживань та психологічного розладу, наявність втрат немайнового характеру, що настали у зв`язку із діями відповідача. Не визначено, якими доказами це підтверджується також не надано обґрунтування розміру шкоди та не наведено належних доказів та розрахунків того, що моральна шкода повинна відшкодовуватися саме у розмірі 100 000,00 грн. Щодо стягнення матеріальної шкоди у вигляді інфляційних витрат та 3% річних, то ці вимоги є безпідставними, оскільки ці штрафні санкції застосовуються лише до договірних відносин щодо порушення грошових зобов`язань. В деліктних правовідносинах відшкодування шкоди є компенсацією за заподіяння шкоди і не є грошовим зобов`язанням і відтак штрафні санкції до цих виплат застосовуватись не можуть. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином оцінка доказів у справі, а також стягнення судових витрат з сторін належить виключно до компетенції суду. Відтак, ГУНП в Полтавській області діяло в межах повноважень та у спосіб передбачений Конституцією та законами України. На підставі викладеного, прохають, відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі (т.1 а.с.182-189).

12 жовтня 2023 року ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави клопотання/заяву представника позивача ОСОБА_1 , за ордером адвоката Кіншова Д.С. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. Допущено участь позивача ОСОБА_1 та адвоката Кіншова Д.С. в судовому засіданні призначеному на 11.00 годин 18.10.2023 та в усіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами суду, з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EASYCON» (т.1 а.с.229).

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_6 за ордером адвокат Кіншов Д.С. позов підтримав, прохав задовольнити в повному обсязі.

В судовому засіданні представник відповідача ГУНП в Полтавській області Пуніна Л.В. проти задоволення позовних вимог заперечувала прохала відмовити у їх задоволенні.

В судовому засіданні представник відповідача ГУ ДПС в Полтавській області Микитенко І.А. проти задоволення позовних вимог до ГУ ДПС в Полтавській області заперечувала прохала відмовити у їх задоволенні.

В судовому засіданні представник відповідача ДКС України Ткаченко А.М. проти задоволення позовних вимог заперечувала прохала відмовити у їх задоволенні.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим.

В судове засідання відповідач ГУ ДФС у Полтавській області свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю.

Судом встановлено, що 17.12.2020 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави (Яковенко Н.Л.) у справі №552/3540/20 клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Твєрдохлєб А.О. про надання дозволу на проведення обшуку задоволено (т.1 а.с.21-23).

23.12.2020 старшим слідчим з ОВС другого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневським І.О. під час проведення обшуку у офісних приміщеннях, де знаходиться ТОВ «Гроут» (код 35073748), вилучено в тому числі майно ОСОБА_1 , а саме : купюри номіналом 500 гривень в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень в кількості 7 штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом 1 шт., що підтверджується копією протоколу обшуку від 23.12.2020 (т.1 а.с.24-26).

06.01.2021 ОСОБА_1 на адресу слідчого управління ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання про повернення тимчасово вилученого майна під час обшуку, в яких прохав про повернення майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 та майна, що належить ТОВ «Гроут» (т.1 а.с.27-29).

20.01.2021 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави (Яковенко Н.Л.) у справі №552/3540/20 в задоволенні скарги ТОВ «Гроут» на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, відмовлено (т.1 а.с.30, 31).

20.01.2021 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави (Яковенко Н.Л.) у справі №552/3540/20 в задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, відмовлено (т.1 а.с.32).

На підставі заяв ОСОБА_1 про вчинення злочину за ч. 3 ст. 365 КК України до СУ ГУ НП в Полтавській області та до ТУ ДБР у м. Полтава відкрито кримінальне провадження №0000270 від 09.04.2021 за фактом можливих протиправних дій керівника (його заступника або уповноваженої особи) ГУ ДПС у Полтавській області, та кримінальне провадження №0000077 від 27.04.2022 за фактом можливих протиправних дій старшого слідчого з ОВС першого відділу РКП СУ ГУ ДФС у Полтавській області лейтенанта податкової поліції ОСОБА_2 . Кримінальні провадження об`єднанні в одне провадження під загальним номером №0000270 (т.1 а.с.33).

28.01.2021 ОСОБА_1 направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства на ім`я Прем`єр-міністра України Шмигаля Д.А., де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене мано ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 (т.1 а.с.34-36).

Листом ДФС України №678/7/99-99-03-1-17 від 16.02.2022 з метою організації розгляду згідно вимог чинного законодавства України та у межах компетенції направлено за належність скаргу ОСОБА_1 від 28.01.2021, яка надійшла до Секретаріату Кабінету Міністрів України, до ГУ ДФС у Полтавській області (т.1 а.с.36 зворот).

Листом ГУ ДФС у Полтавській області №Б/35/16-97-03-02 від 04.03.2021 зазначено про проведення службової перевірки за викладеними ОСОБА_1 обставинами у скарзі від 28.01.2021. В ході перевірки в діях старшого слідчого з ОВС першого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у Полтавській області лейтенанта податкової поліції ОСОБА_7 та старшого слідчого з ОВС другого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у Полтавській області Порохневського І.О. фактів порушення вимог КПК України не встановлено (т.1 а.с.37 звворот).

28.01.2021 ОСОБА_1 направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства на ім`я Президента України ОСОБА_3 , де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене майно ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 (т.1 а.с.38-40).

Листом з Офісу Президента України від 16.02.2021 №45-01/504 за підписом заступника керівника Офісу Президента України А. Смирнова, повідомлено ОСОБА_1 , що скарга ОСОБА_1 надіслано до Офісу Генерального прокурора для розгляду згідно з компетенцією (т.1 а.с.41).

Листом Офісу Генерального прокурора від 24.02.2021 №10/1/2-р-21 скаргу ОСОБА_1 направлено до Полтавської обласної прокуратури (т.1 а.с.42).

Листом Полтавської обласної прокуратури від 18.03.2021 №11-4032-20 повідомлено ОСОБА_1 , що СУ ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000015 від 26.06.2020 стосовно службових осіб ПП «Полтавський ливарно-механічний завод» за ч.2 ст.212 КК України. На даний час досудове розслідування триває, підстав для вжиття заходів реагування відносно службових осіб СУ ГУ ДФС у Полтавській області не вбачається (т.1 а.с.43).

28.01.2021 ОСОБА_1 направлено скаргу на дії органів державної влади, які порушують законні інтереси суб`єктів підприємства до Ради бізнес-омбудсмена, де зазначалося про вжиття заходів з метою припинення протиправного тиску на підприємницьку діяльність ТОВ «Гроут» з боку органів державної влади, а саме: СУ ГУ ДФС у Полтавській області, яка полягає у протиправному та безпідставному відкритті кримінального провадження, внаслідок чого вилучене мано ТОВ «Гроут» та особисте майно ОСОБА_1 (т.1 а.с.44, 45).

07.07.2021 ТОВ «Гроут» на адресу СУ ГУ ДФС у Полтавській області направлено клопотання від 06.07.2021 про повернення вилученого під час обшуку майна. Підставою для направлення вищевказаного клопотання була необхідність в наданні оригіналів документів для проведення планової виїзної перевірки ТОВ «Гроут», які були вилучені під час обшуку 23.12.2020 (т.1 а.с.46-49).

30.08.2021 ОСОБА_1 на адресу ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавські області направлено клопотання від 28.08.2021 про повернення вилученого майна під час обшуку (т.1 а.с.58-91).

07.09.2021 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави (Яковенко Н.Л.) у справі №552/3540/20 скаргу ОСОБА_1 задоволено та зобов`язано слідчого ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000015 повернути ОСОБА_1 вилучене під час проведеного 23.12.2020 на виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 17.12.2020 в справі №552/3540/20 старшим слідчим Порохневським І.О. в межах кримінального провадження №0000015 майно, а саме: купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень - в кількості 7 штук, (українська гривня); телефон SAMSUNG,s/n: НОМЕР_1 ,IMEI: НОМЕР_4 ,IMEI: НОМЕР_3 з чохлом (т.1 а.с.66, 67).

09.09.2021 представником ОСОБА_1 адвокатом Кіншовим Д.С. безпосередньо у приміщенні ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області отримано все майно, яке було повернуто ОСОБА_1 ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03.08.2021 у справі №552/3540/20 та частково отримано майно, яке повернуто ОСОБА_1 ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, а саме: телефон SAMSUNG, s/n: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 з чохлом. Інше майно, а саме грошові кошти, не було повернуто (т.1 а.с.68, 69).

01.11.2021 на адресу ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області направлено адвокатський запит №01112021 від 01.11.2021 у якому вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів ОСОБА_1 із зазначенням конкретно вчинений дій слідчим щодо повернення коштів, а також строків повернення (т.1 а.с.69-71).

Листом від 15.11.2021 №76аз/115/102/02-21 «Про результати розгляду запиту» заступника начальника СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області Сипком Р. Повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що слідчим у кримінальному провадженню №0000015 є Сіренька Д.С. до якої і необхідно звернутися задля отримання інформації щодо повернення грошових коштів (т.1 а.с.71 зворот).

Листом №506/115/102/2-2022 від 04.02.2022 слідчим ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області Сіренькою Д.С. повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що слідчим у межах даного кримінального провадження вжито всі необхідні заходи, проте на даний час повернути ОСОБА_1 грошові кошти не представилося можливим, оскільки, вилучені в ході обшуку від 23.12.2020 грошові кошти у загальній сумі 36 500, 00 грн. перебувають на депозитному рахунку ГУ ДФС у Полтавській області (т.1 а.с.72 зворот).

16.12.2021 адвокатом Кіншовим Д.С. на адресу СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області направлено адвокатський запит №15122021 від 15.12.2021у якому вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м.Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів ОСОБА_1 із зазначенням конкретно вчинений дій слідчим щодо повернення коштів, а також строків повернення (т.1 а.с.73-75).

26.11.2021 адвокатом Кіншовим Д.С. на адресу Полтавської обласної прокуратури направлено скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Полтавською обласною прокуратурою з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020 (т.1 а.с.76-78).

Листом №27-7010вих21 від 30.11.2021 за підписом начальника відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Полтавської обласної прокуратури Г. Скотаренко повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого направлено за належністю для організації розгляду та прийняття рішення до Полтавської окружної прокуратури (т.1 а.с.78 зворот).

Листом №55-120-12782ВИХ-21 від 03.12.2021 за підписом прокурора Полтавської окружної прокуратури, повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що скаргу від 26.11.2021 на бездіяльність слідчого до СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області та Управління головної інспекції ГУ НП в Полтавській області щодо тривалого невиконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 направлено до СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області. Встановлено строк до 15.12.2021 у межах якого слідча СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області Сіренька Д.С. зобов`язана була повідомити про результати розгляду звернення та виконання ухвали (т.1 а.с.80).

26.11.2021 адвокатом Кіншовим Д.С. на адресу СУ ГУ НП в Полтавській області направлено скаргу 26.11.2021 на бездіяльність слідчого, де вказувалося про необхідність вжиття заходів СУ ГУ НП в Полтавській області з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучений під час проведення обшуку 23.12.2020 (т.1 а.с.81-83).

01.02.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. в інтересах ОСОБА_1 направлено скаргу від 26.01.2022 на бездіяльність слідчого до Офісу Генерального прокурора, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Офісом Генерального прокурора з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020 (т.1 а.с.84-87).

01.02.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. в інтересах ОСОБА_1 направлено скаргу від 26.01.2022 на бездіяльність слідчого до Національної поліції, де вказувалося про необхідність вжиття заходів Національною поліцією з метою повернення ОСОБА_1 , на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20, грошових коштів вилучених під час проведення обшуку 23.12.2020 (т.1 а.с.87-90).

22.07.2022 за допомогою електронної пошти адвокатом Кіншовим Д.С. направлено адвокатський запит №22072022 від 22.07.2022 на адресу ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області щодо надання інформації про виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів керівнику ТОВ «Гроут» ОСОБА_1 із зазначення конкретно вчинених дій слідчим щодо повернення грошових коштів, а також строків повернення грошових коштів (т.1 а.с.90, 91).

Листом №3296/115/102/2-2022 від 28.07.2022 слідчого СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області Сіренької Д. повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що в ході досудового розслідування було встановлено, що оскільки ГУ ДФС у Полтавській області, на депозитному рахунку якого перебувають грошові кошти, перебуває у стані припинення, то в подальшому буде створено ліквідаційну комісію ДФС, працівники якої зможуть розглянути питання щодо повернення вищевказаних грошових коштів (т.1 а.с.92).

11.08.2022 за допомогою електронної пошти адвокатом Кіншовим Д.С. направлено адвокатський запит №11082022 від 11.08.2022 на адресу ДПС України, де вказувалося про необхідність отримання контактної інформації комісії з припинення (комісія з реорганізації, ліквідаційна комісія) ГУ ДФС у Полтавській області (т.1 а.с.92-94).

Листом №9266/6/99-00-05-01-02-06 від 16.08.2022 за підписом директора Департаменту правового забезпечення ДПС України повідомлено адвокату Кіншову Д.С. адресу для листування з ДФС. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 №1493-р «Про початок діяльності Бюро економічної безпеки» розпочало свою діяльність Бюро економічної безпеки, яке керуючись положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 28.10.2021 №1127 «Про деякі питання застосування окремих положень законодавства у процесі реорганізації Державної фіскальної служби» повинне було прийняти в упорядкованому стані від Державної фіскальної служби архівні кримінальні справи, досудове розслідування щодо яких закінчено, та речові докази, які були вилучені в ході досудових розслідувань (т.1 а.с.94, 95).

20.10.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. на адресу БЕБ України направлено адвокатський запит №20102022 від 20.10.2022, де вимагалося надати інформацію про передання кримінальної справи №0000015 від 26.06.2020 до БЕБ України та повідомити, чи перебувають у володінні БЕБ речові докази вилучені у кримінальному провадженні №0000015 від 26.06.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, а саме: купюри номіналом 500 гривень - в кількості 59 штук, (українська гривня), купюри номіналом 1000 гривень - в кіль-кості 7 штук, (українська гривня) (т.1 а.с.96-99).

Листом №1/5/0/14037-22 від 31.10.2022 та листом №1/5/0/9522-22 від 22.08.2022 Головним підрозділом детективів БЕБ України повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що кримінальне провадження №0000015 від 26.06.2020 до БЕБ за підслідністю не передавалось. Так само не надходили до БЕБ і речові докази, які було вилучено в рамках досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні (т.1 а.с.99 зворот, 100).

20.10.2022 адвокатом Кіншовим Д.С. на адресу Комісії з реорганізації ДФС України направлено адвокатський запит №20102022 від 20.10.2022, де вимагалося надати інформацію щодо виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 07.09.2021 у справі №552/3540/20 в частині повернення грошових коштів керівнику ТОВ «Гроут» Богаєнку А.О. із зазначення конкретно вчинених дій щодо повернення грошових коштів, а також строків повернення грошових коштів (т.1 а.с.100 зворот, 101-103).

Листом №16040-03-10/25459 від 02.11.2022 за підписом директора Департаменту фінансово-економічного планування, аналізу та майнових відносин, Голови комісії з реорганізації ДФС Міністерства фінансів України В. Якубівського, повідомлено адвокату Кіншову Д.С., що повноваженнями щодо повернення грошових коштів вилучених в рамках вищезазначеного кримінального провадження наділена комісія з реорганізації ГУ ДФС у Полтавській області, персональний склад якої станом на сьогодні не затверджено. Після затвердження персонального складу комісії з реорганізації ГУ ДФС у Полтавській області, зазначені грошові кошти будуть повернуті органу, що здійснює досудове розслідування, що дасть змогу останньому виконати вимоги вищезазначеної ухвали (т.1 а.с.103 зворот, 104).

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Порядок оскарження рішення, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування, слідчого чи прокурора під час досудового розслідування визначено приписами глави 26 КПК України.

Положеннями п.1 ч.1 ст.303 КПК України визначено право заявника, потерпілого, підозрюваного подавати скаргу на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання відповідної заяви чи повідомлення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій у визначений цим кодексом строк.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора подаються впродовж десяти днів після їх ухвалення чи вчинення, що передбачено ч.1 ст.304 КПК України. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлено постановою, строк подання скарги починається з дня отримання її копії.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора в процесі досудового розслідування виноситься ухвала згідно з правилами ст.307 КПК України. Така ухвала слідчого судді може бути про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову в задоволенні скарги.

Надані позивачем матеріали не містять доказів, із яких вбачалося, що у встановленому законодавством порядку дії або бездіяльність посадових осіб Головного управління ДФС, Головного управління ДПС, ГУНП в Полтавській області визнавались неправомірними, а відтак відсутні підстави для висновку про доведеність відповідних тверджень позивача.

Протиправність дій слідчих не є предметом розгляду даної справи та взагалі не може бути розглянута в порядку цивільного судочинства.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №236/893/17 зазначено, що вимоги про визнання незаконними дій органів досудового розслідування у кримінальних провадженнях має вирішуватися за правилами КПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2020 у справі №641/8857/17 зазначено, що суди першої та апеляційної інстанції дійшли правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки позивач належним чином не обґрунтував та не довів належними та допустимими доказами протиправності дій працівників прокуратури Харківської області щодо нього.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється ч.1 ст.1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17, постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №345/4225/18).

Відповідно до усталеної судової практики Верховного Суду у подібних правовідносинах підлягає задоволенню позов про відшкодування шкоди, якщо: шкода завдана у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється ч.1 ст.1176 ЦК України, зокрема у випадку незаконного перебування під слідством (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі №552/1021/16-ц) незаконного обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №236/893/17), незаконного позбавлення волі (постанова Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №516/143/15-ц); вилучене у позивача майно повністю (постанови Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №569/4199/15-ц, від 29.01.2020 у справі №201/18305/17-ц) або частково втрачено (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17) органом відповідальним за його схоронність. У даному випадку шкода відшкодовується у розмірі фактично втраченого майна.

Таким чином, необхідною підставою для притягнення державного органу до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, що утворюють склад правопорушення, є підставою для відмови у позові.

У спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки відповідача та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою полягає у тому, що наслідки у вигляді шкоди настають лише в результаті неправомірної поведінки відповідача. Таким чином, позивач повинен довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи безумовним наслідком такої протиправної поведінки.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди за недоведеністю.

Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Позивач пов`язує свої моральні страждання із неповерненням майна.

До даних правовідносин позивачем безпідставно застосовано ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативну-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», оскільки зазначений Закон містить виключний перелік підстав для відшкодування моральної шкоди до якого розслідування кримінального провадження та скасування судом постанов слідчого про його закриття не відноситься. Також, зазначений Закон не застосовується для розрахунку відшкодування моральної шкоди з інших, ніж передбачених ним підстав.

Таким чином, заявлені позивачем вимоги щодо відшкодування моральної шкоди відносяться до деліктних зобов`язань.

Відповідно до роз`яснень, викладених в п.п. 2, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», особа має право на відшкодування моральної шкоди лише у випадках прямо передбачених законодавством. Умовами для покладення на особу відповідальності за шкоду, заподіяну іншій особі, є протиправна дія чи бездіяльність, наявність шкоди, причинний зв`язок між дією (бездіяльністю) і негативними наслідками та вина заподіювана.

Отже, для застосування деліктної відповідальності на підставі ст. 1167 ЦК України необхідною є наявність складу правопорушення, а саме: 1) наявність шкоди; 2) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду.

Так, свої вимоги позивач обґрунтовує винесенням слідчим суддею на підставі його скарги ухвали про зобов`язання внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Зазначені обставини, на думку позивача, викликають у нього моральні страждання, зокрема, порушення його прав.

Водночас, такі твердження позивача про наявність у нього моральних страждань не ґрунтуються на вимогах ст. 82 ЦПК України та підлягають доведенню позивачем на загально визначених підставах згідно зі статтею 81 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено пі обставини, якщо інше не встановлено законом.

Із змісту ухвал суду, не вбачається встановлення вчинення саме відповідачем у справі ГУНП в Полтавській області та будь-якими іншими особами неправомірності дії (бездіяльності) відносно позивача та наявності вини.

З положень ст. 82 ЦПК України вбачається, що звільнення від доказування не має абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні. Суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях за інших адміністративних, цивільних, господарських чи кримінальних справ.

Також, із положень ч. 2 ст. 307 КПК України вбачається - ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Тобто процедура розгляду скарги та форма прийнятого слідчим суддею рішення не передбачає встановлення у ньому протиправності поведінки та вини органу досудового розслідування (елементів (складових) деліктної відповідальності).

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених ч.2 цієї статті.

Як свідчить тлумачення статті 1176 ЦК України шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності умов для застосування частини першої статті 1176 ЦК, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто на основі загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК).

Аналогічний висновок про застосування статей 1166, 1167, 1173, 1174, 1176 ЦК України зроблено Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 у справі № 6-440цс16.

Пунктами 3, 4, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 "Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»).

Як вбачається із матеріалів справи, позивач просить стягнути з державного бюджету України через Державну казначейську службу України на його користь моральну шкоду у розмірі 100 000 гривень, завданої неправомірними діями та бездіяльністю працівниками ГУНП в Полтавській області, ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області.

Суд вважає, що позивач не надав доказів того, що йому завдано моральної шкоди працівниками ГУНП в Полтавській області, ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області, а також доказів того, що їх діяння були протиправними внаслідок неналежного виконання ними покладених на них трудових чи службових обов`язків.

ОСОБА_4 в обґрунтування позовних вимог посилається на бездіяльність слідчих. Проте відповідне рішення про визнання протиправною бездіяльності слідчих органів під час досудового розслідування не приймалось компетентними органами.

Крім того, позивачем не надано доказів на підтвердження заподіяння йому відповідачами моральної шкоди.

Так, під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за ст.ст. 1167 1174 ЦК України доказуванню підлягає: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками.

Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.

При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Так, позивачем не надано доказів на підтвердження перенесених ним душевних страждань, погіршення стану здоров`я, порушення нормальних життєвих зв`язків та стосунків з оточуючими, а також не зазначено з яких саме міркувань він виходив при визначенні розміру моральної шкоди у сумі 100 000 гривень.

З огляду на зазначене, необґрунтованими є посилання ОСОБА_1 на те, що сам факт винесення ухвал слідчим суддею, його звернення до різних установ є доказом заподіяння позивачу моральної шкоди та підставою для стягнення моральної шкоди.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено та не надано належних доказів, що підтверджували б отримання ОСОБА_1 моральної шкоди, спричиненої працівниками ГУНП в Полтавській області, ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області.

Згідно з абзацом 6 п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби, Державної митної служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Також, абзацом 8 п.2 Постанови КМУ №1200 передбачено, що підрозділи податкової міліції у складі Державної фіскальної служби продовжують здійснювати повноваження та виконувати функції з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснюючи оперативно-розшукову, кримінальну процесуальну та охоронну функції до завершення здійснення заходів з утворення центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.09.2019 №682-р «Питання Державної податкової служби» Державною податковою службою забезпечується здійснення покладених на неї функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Таким чином, функції, що виконуються Державною податковою службою та Державною фіскальною службою було розмежовано.

Відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» постановлено утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, згідно з додатком до якого входить ГУ ДПС у Полтавській області ().

Пунктом 2 постанови КМУ №537, постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2 до якого входить ГУ ДФС у Полтавській області ().

Пунктом 4 постанови КМУ №537 постановлено визначити територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

Відповідно до Положення про ГУ ДПС у Полтавській області, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.07.2019 №14, ГУ ДПС у Полтавській області () є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Полтавській області () у відповідних сферах діяльності.

05.08.2019 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено відомості, що ГУ ДФС у Полтавській області знаходиться в стані припинення в результаті реорганізації (). На даний час в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація щодо припинення ГУ ДФС у Полтавській області.

Отже, на Державну податкову службу покладено здійснення функцій і повноважень з державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, тоді як на Державну фіскальну службу (у складі якої здійснює свої повноваження податкова міліція) покладено здійснення повноважень та виконання функцій з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснення оперативно-розшукової, кримінальної процесуальної та охоронної функцій.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2021 №510 «Про утворення Бюро економічної безпеки України» утворено Бюро економічної безпеки України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 28.01.2021 №1150-ІХ «Про Бюро економічної безпеки України» (набрав чинності 25.03.2021), Бюро економічної безпеки України розпочинає свою діяльність не пізніше восьми місяців з дня набрання чинності цим Законом (з 25.11.2021).

Таким чином, ГУ ДФС у Полтавській області () реорганізовано шляхом приєднання до ГУ ДПС у Полтавській області (), останнє є правонаступником прав та обов`язків реорганізованого ГУ ДФС у Полтавській області.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у графі дані про перебування юридичної особи в процесі припинення зазначено, що з 05.08.2019 ГУ ДФС у Полтавській області перебуває в стані припинення, запис про припинення вказаного органу державної влади до зазначеного реєстру не внесений, з цього випливає, що перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого ще не завершено.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно з частиною 5 ст.104 ЦК України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на даний час ГУ ДФС у Полтавській області перебуває у стані припинення, однак не припинено.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» постановлено ліквідувати, як юридичні особи публічного права, територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, до якого входить Головне управління ДПС у Полтавській області ().

Відповідно до пункту 1 Постанови КМУ №893 та враховуючи наказ Державної податкової служби України від 08.10.2020 №556 «Про ліквідацію територіальних органів ДПС» ГУ ДПС у Полтавській області () було ліквідовано, як юридичну особу публічного права про що було внесено запис у реєстр.

Абзацом четвертим п.3 Постанови КМУ №893 Державну податкову службу зобов`язано забезпечити утворення територіальних органів Державної податкової служби відповідно до статті 21? ЗУ «Про центральні органі виконавчої влади».

На виконання вимог даної постанови Державна податкова служба України наказом від 30.09.2020 №29 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», утворила як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з додатком, до якого входить ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ), яке не є юридичною особою, має статус відокремленого підрозділу.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань державна реєстрація створення ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ) відбулась 30.09.2020.

Відповідно до п.1 наказу ДПС України від 24.12.2020 №755 «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій» ГУ ДПС у Полтавській області (утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України згідно з наказом ДПС України №529) здійснення повноважень та функцій ГУ ДПС у Полтавській області (), що ліквідується відповідно до п.1 постанови КМУ №893, розпочато з 01.01.2021.

ГУ ДПС у Полтавській області (утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України) здійснює свої повноваження відповідно до Положення про ГУ ДПС у Полтавській області, затвердженого наказом ДПС України від 12.11.2020 №643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС», відповідно до абзацу 3 пункту 1 якого є правонаступником майна, прав та обов`язків ГУ ДПС у Полтавській області ().

Таким чином, ГУ ДПС у Полтавській області (код ВП ) не є правонаступником ГУ ДФС у Полтавській області ().

На підставі викладеного, суд приходить до висновку в позовних вимогах ОСОБА_1 до ГУНП в Полтавській області, ГУ ДФС у Полтавській області, ГУ ДПС у Полтавській області про стягнення моральної шкоди відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» відшкодування шкоди у випадках, передбачених пп.1, 3, 4 і 5 ст. З цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету. Відповідно до ч.1 ст.25 Бюджетного кодексу України Державна казначейська служба України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Згідно п.5 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого указом Президента України від 13.04.2011 Казначейство України відповідно до покладених завдань, в тому числі, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відповідно до п.п. 1 п. 41 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 за №845, Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування: шкоди, заподіяної громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та судів. А на підставі п. 44 вказаного Порядку, безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ДКС України.

Згідно до статті 137 Цивільного процесуального кодексу витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Кіншовим Д.С. до позовної заяви не надано договір про надання правової допомоги; актів виконаних робіт та підтвердження сплати вартості послуг.

На підставі, викладеного суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 150 000 грн. за недоведеністю.

14.06.2023 ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Відповідно до ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторонни звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст.ст. 12, 81,130,131, 141, 212, 229, 263, 354, 430 ЦПК України, суд ,-

в и р і ш и в :

У позові ОСОБА_1 , в інтересах котрого діє адвокат Кіншов Дмитро Сергійович до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області, Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади відмовити повністю.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Складання повного тексту рішення відкладено на 4 (чотири) робочих дні 11 грудня 2023 року.

Позивач громадянин України, ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач Головне управління Національної поліції в Полтавській області, місцезнаходження - 36014, місто Полтава, вулиця Пушкіна, будинок №83, .

Відповідач Головне управління Державної фіскальної служби у Полтавській області, місцезнаходження - 36014, місто Полтава, вулиця Європейська, будинок №4, .

Відповідач Головне управління Державної податкової служби у Полтавській області, місцезнаходження - 36014, місто Полтава, вулиця Європейська, будинок №4, .

Відповідач Державна казначейська служба України, місцезнаходження - 01601, місто Київ, вулиця Бастіонна, будинок №6, .

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня отримання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, визначений строк обчислюється з дня отримання повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Учасники справи можуть отримати інформацію у даній справі на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресоюhttp://court.gov.ua/sud1622/з зазначенням індивідуального номеру провадження.

Рішення суду набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги, якщо така скарга не буде подана.

Повний текст рішення складено 11 грудня 2023 року.

Суддя І.О.Блажко