Справа № 453/1838/23
№ провадження 2/453/522/23
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И /заочне/
12 грудня 2023 року Сколівський районний суд Львівської області
в складі: головуючого судді Брони А.Л.
секретаря судового засідання Корнути Т.Б.,
без учасників справи,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сколе в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -
02.11.2023 року ОСОБА_1 в особі свого представника адвоката Змінчак Л.В. звернувся до суду з позовною заявою до Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області, в якій просить встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області від 03.11.2023 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі з визначенням дати підготовчого засідання.
Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 28.11.2023 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позовна заява обгрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_2 , після смерті котрої відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначено, що ОСОБА_2 на момент своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Покійна хоча і була зареєстрована за вказаною адресою, але у зв`язку з похилим віком та станом свого здоров`я, а також відсутністю у неї інших близьких родичів, постійно фактично проживала разом з сином за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач опікувався та доглядав за матір`ю, яка не могла забезпечити побутове самообслуговування, доглядав за будинком, в якому вони спільно проживали.
22 вересня 2023 року, з метою прийняття спадщини позивач звернувся з заявою у Сколівську державну нотаріальну контору, проте, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для її прийняття, а також у зв`язку із тим, що їхнє спільне проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою не було зареєстровано, йому було відмовлено у прийнятті такої заяви та рекомендовано звернутися в суд для продовження строку для прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився але попередньо його представник - адвокат Змінчак Л.В. подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі та участі довірителя, зазначивши про те, що позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити.
Відповідач Козівська сільська рада Стрийського району Львівської області, будучи належним чином повідомлена про дату та час проведення судового засідання, явку представника в таке не забезпечила. Відзиву на позовну заяву відповідачем до суду не подано.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Виходячи із наведених вище процесуальних норм суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 07 березня 2023 року Козівською сільською радою Стрийського району Львівської області відповідно до актового запису № 31.
Факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 , виданого Козівською сільською радою Сколівського району Львівської області від 11.07.1985 року, згідно актового запису №3, де у графі «мати» зазначено « ОСОБА_2 ».
Внаслідок смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок з господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 .
Згідно довідки № 261, виданої 19.07.2023 року Козівською сільською радою Стрийського району Львівської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно Реєстру територіальної громади була зареєстрована з 01.10.2019 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_3 .
Як зазначає позивач, його покійна мати хоча і була зареєстрована за вказаною вище адресою, але у зв`язку з похилим віком та станом свого здоров`я, а також відсутністю у неї інших близьких родичів постійно фактично проживала разом з ним за адресою: АДРЕСА_1 . Він опікувався та доглядав за матір`ю, яка не могла забезпечити побутове самообслуговування, доглядав за будинком, в якому спільно проживали.
Вказане підтверджується довідкою № 392, виданою 29.09.2023 року виконкомом Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області, згідно якої ОСОБА_2 до дня смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , разом із своїм сином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Крім цього, на підтвердження факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, позивач надав письмові пояснення свідків - жителів с. Козьова Стрийського району Львівської області, що фактично проживають в будинку, в якому була зареєстрована покійна ОСОБА_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
У таких поясненнях свідки зазначають, що ОСОБА_2 постійно проживала зі своїм сином ОСОБА_1 у будинку АДРЕСА_1 . Також свідки зазначають, що останні 2 роки перед смертю ОСОБА_2 хворіла та потребувала сторонньої допомоги, яку їй надавав син позивач у справі, здійснював за нею догляд та її лікування.
22 вересня 2023 року, з метою прийняття спадщини, позивач звернувся у Сколівську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , проте у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини, а також у зв`язку з тим, що спільне проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини за однією адресою не було зареєстровано, йому було відмовлено у прийнятті такої заяви, а відтак і у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері.
Стаття 41 Конституції України зазначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК).
Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року роз`яснено, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.
Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.
Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.
У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.
Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.
Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За правилами статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Постановою Пленуму Верховного суду України за №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.
Метою звернення ОСОБА_1 з позовною заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , зокрема з метою наступного належного оформлення спадкових прав, як спадкоємця першої черги за законом, на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , а тому такий спір має вирішуватися в порядку позовного провадження.
Згідно частини 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Таким чином, оцінюючи безпосередньо досліджені та надані позивачем докази у їх сукупності, письмові пояснення свідків, суд дійшов висновку, що позов про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини обґрунтований та підлягає задоволенню, оскільки позивач прийняв спадщину після смерті матері шляхом постійного проживання з нею на час смерті згідно частини 3 статті 1268 ЦК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216,1218, 1268, 1270 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 81, 89, 90, 95, 258-259, 264-265, 268, 280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд-
Позов ОСОБА_1 до Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.
Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із матір`ю ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про його перегляд чи апеляційної скарги на таке рішення, якщо заяву про перегляд заочного рішення чи апеляційну скаргу не було подано.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається безпосередньо до Сколівського районного суду Львівської області.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованаий за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя