У Х В А Л А

04.12.2023 Справа №607/14837/22

Провадження №2/607/320/2023

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Кунець Н.Р.,

за участі секретаря судового засідання Ковбасюк М.В.

представника позивача адвоката Данилевич А.Б.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача адвоката Чудопалова Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» адвоката Данилевич Андріани Богданівни про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи під час розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 28.10.2019, розмір якої станом на 19.10.2022 становить 21 647,25 грн, в тому числі: 18 462,17 грн основна заборгованість по кредиту; 2723,50 грн проценти за користування кредитом; 295,39 грн втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу; 93,17 грн втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів та комісії за користування кредитом; 51,59 грн 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу; 21,43 грн 3% річних за несвоєчасне погашення процентів та комісії за користування кредитом.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 14.11.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 01.05.2023, зобов`язано Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» надати суду до 25.05.2023 року оригінал Заяви на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) від 28 жовтня 2019 року підписаної від імені ОСОБА_1 відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

23.05.2023 на адресу суду надійшла заява представника позивача про долучення до справи оригіналів документів, до якої долучено оригінал заяви на встановлення (збільшення) кредитної лінії (Кредиту) від 28.10.2019, підписаної уповноваженою особою банку АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 .

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 12.06.2023 у справі № 607/14837/22 призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та зупинено провадження у справі.

14.08.2023 року на адресу суду надійшов Висновок експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи, у зв`язку із чим ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 15.08.2023 поновлено провадження у справі.

12.10.2023 представником позивача АТ «Ощадбанк» подано заперечення щодо висновку експерта та клопотання про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи. Так, представник позивача вказує, що у висновку експерта №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023 відсутня узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи, а саме: у висновку експертизи експертом вказано про те, що у процесі дослідження встановлені як збіжні так і розбіжні ознаки підпису, але сам висновок експертизи від 10.08.2023, вказаний експертом у категоричній формі та без чіткого розмежування та обґрунтування пріоритетності розбіжних ознак над ознаками, що є збіжними. До прикладу, в абзац 7 розділу «Дослідження» експерт зазначає, що при порівнянні підписів із зразками почерку та підписів ОСОБА_1 у кожному з випадків порівняння встановлено збіг за загальними ознаками (крім транскрипції) та окремими графічними ознаками. Збіги встановлено за наступними окремими ознаками (показані в ілюстрованій таблиці стрілками червоного кольору з цифровими позначеннями, зображення 7-2). Зокрема, з зображень 7-12, які експертом зазначені як продовження додатка, відображено на його думку збіг за трьома графічними ознаками та розбіжність за сімома графічними ознаками. З вказаних зображень не вбачається, які саме зразки було використано експертом при здійсненні порівняльного методу. Викликає сумнів щодо правильності висновку на думку представника й та обставина, що при встановленні збігу всіх зразків за загальними ознаками порівняння та при наявних трьох окремих графічних ознаках, експерт категорично приходить до висновку, що підпис виконано іншою особою. Окрім цього, як вбачається із вступної частини висновку експерта, останнім при проведенні експертизи досліджувались вільні зразки у вигляді копії паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду ОСОБА_1 , вірність яких засвідчені 24.10.2019 підписом ОСОБА_1 , відтак в порушення Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) експерт міг досліджувати лише вільні зразки підпису на 2 документах. Тобто наявних у експерта документів з найбільш близькими по часу та даті їх складання до відомостей, які і були основним предметом експертизи було не достатньо, проте клопотання про надання йому додаткових як вільних та експериментальних зразків до суду не було подано. На думку представника залишились поза увагою та не досліджувались експертом при проведені експертизи всі надані судом зразки (документи), що підтверджується з описової (досліджуваної) частині висновку. Зокрема, в Розділі «Дослідження» експертом зазначено загальне посилання «порівняльний матеріал» (абз.2 Розділу «Дослідження»), не зазначено стан об`єктів дослідження, на підставі яких саме зразків експерт дійшов до даного висновку. Крім цього, позивач зауважує, що відповідачем у справі ставиться під сумнів підписання ним заяви про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019 та не отримання кредитних коштів у Банку. Відповідно якщо відповідачем заперечується факт укладення між ним та Банком відповідного договору, розцінювати належними вільні зразки у вигляді копії паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду ОСОБА_1 , вірність яких засвідчені 24.10.2019 підписом ОСОБА_1 , що були надані до банку при укладенні договору не є можливим. Також, з посиланням на інформаційні джерела, які використовувались експертом при проведенні експертизи вказує, що експертом в наданому висновку не зазначено, чи при дослідженні підпису ним враховувалось можливість навмисного викривлення та не зазначено, як з`ясовано транскрипцію підпису, не враховано що при дослідженні підпису має бути дослідженим зразок почерку для з`ясування транскрипції підпису. Зауважує, що уповільненість темпу вказує на можливість технічної підробки досліджуваного підпису. В наданому експертом висновку, останній зазначає, що збіжності почерку виявлені ним фактично у всіх зразках підпису не є суттєвими, оскільки виконанні в середньому темпі письма, а тому позивач вважає, що категоричний висновок експерта про виконання підпису ОСОБА_1 іншою особою викликає сумнів. Окрім цього, експертом у наданому висновку при встановлені автентичності підпису фактично описано ознаки, які мають найменше ідентифікаційне значення. Вказані обставини викликають у позивача сумніви щодо правильності висновку експерта. Також висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи, оскільки долучених до позовної заяви документів достовірно вбачається, що 28.10.2019 клієнту ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) видано кредитну карту з номером НОМЕР_2 , підписано Заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) та встановлено кредитний ліміт в розмірі 20 000,00. При цьому, видача кредитної картки та підписання відповідних документів відбулось з дотриманням внутрішніх нормативних документів банку. Після отримання карти та встановлення кредитного ліміту клієнт ОСОБА_1 був активним користувачем банківських послуг та лише після розголошення ОСОБА_1 даних своєї кредитної картки третім особам, клієнт відмовився погашати існуючу заборгованість. На підставі викладеного, позивач просить суд призначити у справі повторну судову почеркознавчу експертизу проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (КНДІСЕ). На вирішення експертизи поставити наступне питання: Чи виконані три підписи від імені ОСОБА_1 на заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019 ОСОБА_1 .?

23.11.2023 судом зареєстровано заперечення щодо клопотання про призначення повторної експертизи, подане представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Чудопаловим Ю.Ю., з якого вбачається, що з вимогами про призначення повторної експертизи відповідач не погоджується та вважає їх необґрунтованими, безпідставними, а саме клопотання позивача зловживанням процесуальними правами. Так, твердження позивача про відсутність узгодженості між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи спростовується у самому висновку, зокрема про підстави категоричного висновку та обґрунтування пріоритетності розбіжних ознак над збіжними на 5 аркуші в 10-11 абзацах експерт зазначає наступне: «Аналізуючи результати дослідження слід констатувати, що наведені розбіжні ознаки стійкі, суттєві і в своїй сукупності достатні для категорично негативного висновку про те, що три підписи від імені ОСОБА_1 на заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019, виконані не ОСОБА_1 . Що ж стосується встановлених збіжностей почеркових ознак, то вони у даному випадку не є суттєвими, на негативний висновок експерта про тотожність не впливають та пояснюються, враховуючи середній темп письма, виконання цих підписів з деяким наслідуванням справжнього підпису ОСОБА_1 ». Разом з тим позивач не посилається на відповідні норми проведення почеркознавчої експертизи, згідно з якої категоричність висновку експерта у такому випадку недопустима. Крім того така позиція позивача не піддається і формальній логіці, оскільки проставлення підпису від імені ОСОБА_1 іншою особою передбачало наслідування підпису ОСОБА_1 , а за таких обставин на думку відповідача відсутність жодних збіжних ознак є об`єктивно неможливою. Також, висновки позивача щодо того, що експерт використовував лише вільні зразки на 2 документах та те, що ним залишились поза увагою надані зразки (документи) є безпідставними, оскільки не є порушенням узагальнення «зразки підпису ОСОБА_1 », а не детальний аналіз всіх 3 зразків підпису, більше того всі зразки підпису мають стійкі ознаки, що вказує на виконання їх однією особою. Той факт, що у вступній частині експерт називає вільними зразками підпису виключно 2 документи жодним чином не спростовує, що при здійсненні експертизи експерт досліджував ще 9 підписів та експериментальні зразки підпису ОСОБА_1 . Щодо дослідження експертом копії паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду відповідача, вірність яких засвідчені 24.10.2019 підписами ОСОБА_1 , то звертає увагу, що такі були витребувані судом виключно у зв`язку заявленим клопотанням представника позивача, з метою забезпечення проведення експертизи саме даних зразків підпису. Крім того, обґрунтовуючи подане клопотання, представник позивача не навів норми та не конкретизував положення Методик і Інструкцій, які були порушені експертом при виконанні експертизи, а обмежився лише загальними вказівками з «інформаційних джерел» на такі порушення достовірність таких аргументів встановити є неможливим. Більше того на думку відповідача всі наведені позивачем заперечення щодо висновку стосуються скоріше неясності змісту такого висновку стороні, що є виправданим в силу відсутності в позивача (представника позивача) відповідних фахових знань. З приводу неузгодженості висновку з матеріалами справи, а саме наявністю розрахунку заборгованості та виписки по картковому рахунку, що є належними доказами заборгованості вважаю за належне вказати наступне, то такі доводи на думку відповідача є необґрунтованими, оскільки виписка як внутрішній первинний документ банку та розрахунок здійснений позивачем перед поданням позову підтверджує наявність заборгованості. Разом з тим дана обставина не є об`єктом дослідження експертом та не є обставиною, яку підтверджує чи спростовує експерт, оскільки наявність заборгованості не свідчить проте, що саме відповідач уклав відповідний кредитний договір, що він є стороною кредитного договору, а не інша особа, якій було надано кредитну картку в користування до рахунку позивача, що саме відповідач користувався коштами по рахунку. Також, визначення експертної установи позивачем, то проведення експертизи саме Київським науково-дослідницьким інститутом судових експертиз відповідач вважає нелогічним та безпідставним, оскільки завантаженість даної експертної установи не просто не дозволяє це зробити швидко, а і з перевищенням строку встановленого законом на таку експертизу. Таким чином відповідач вважає недоцільним призначення у справі повторної експертизи та зупинення провадження.

У судовому засідання представник позивача адвокат Данилевич А.Б. підтримала подане нею клопотання про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи та просила задовольнити з підстав викладених у клопотання про призначення експертизи та запереченнях щодо висновку експерта.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Чудопалов Ю.Ю. в судовому засіданні заперечили з приводу задоволення клопотання представника позивача про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи та просили відмовити у його задоволенні з підстав викладених у запереченнях щодо клопотання про призначення повторної експертизи.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_2 суду пояснив, що при проведені ним судової почеркознавчої експертизи підписів ОСОБА_1 на заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019 ним досліджувались підписи на усіх наданих судом документах, водночас ілюстративно він відобразив лише декілька з них, оскільки повне відображення в ілюстраціях усіх досліджених ним підписів не є обов`язковим.

Розглянувши клопотання представника позивача адвоката Данилевич А.Б. про призначення повторної почеркознавчої експертизи, вислухавши доводи учасників справи, суд дійшов наступного висновку:

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається із змісту ст. 76 ЦПК України висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1, 7 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У відповідності до положень ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з положеннями статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно з п. 1.2.14 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) (далі - Інструкція), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Так, ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 12.06.2023 у справі № 607/14837/22 призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

14.08.2023 року на адресу суду надійшов Висновок експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи.

Як вбачається з висновку експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023, три підписи від імені ОСОБА_1 на заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019, виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою.

Вважаючи вказаний висновок експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023 таким, що викликає сумніви щодо його правильності та суперечить іншим матеріалам справи представник позивача заявила клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи.

Разом з тим суд вважає, що доводи викладені представником позивача у запереченнях щодо висновку експерта не доводять не обґрунтованість та не правильність висновку експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023, з огляду на наступне.

Так, щодо посилань представника позивача на те, що експерт використовував лише вільні зразки на 2 документах та те, що ним залишились поза увагою надані зразки (документи), то такі повністю спростовуються наданими в судовому засіданні поясненнями експерта Кравець В.Л., який вказав, ним при дослідженні був використаний весь обсяг наданих судом матеріалів (документів), а їх повне відображення в ілюстраціях не є обов`язковим.

З приводу не достатності документів наданих на виконання почеркознавчої експертизи, які містять вільні зразки підпису, то суд зауважує, що відповідно до п. 2.1 Розділу 2 Інструкції, експерт має право в тому числі відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

Відповідно до п.п. 1.13, п. 1 «Почеркознавча експертиза» Розділу І Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

З огляду на викладене та те, що достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом, а заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків для проведення експертизи, є правом експерта, яке реалізовується у випадку не достатності наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи, беручи до уваги, що таке клопотання експертом у даній справі не заявлялось, суд приходить до висновку, що наданих документів із вільними зразками почерку ОСОБА_1 на проведення судової почеркознавчої експертизи було достатньо для виявлення індивідуальності, варіаційності та стійкості ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку ОСОБА_1 .

Також суд вважає необґрунтованими заперечення представника позивача щодо дослідження експертом при проведенні почеркознавчої експертизи копії паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду ОСОБА_1 , вірність яких засвідчені останнім 24.10.2019, оскільки такі документи були витребувані судом в АТ «Ощадбанк» ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 12.06.2023, саме за клопотання представника позивача адвоката Данилевич А.Б., яка клопотала про витребування цих документів, з метою забезпечення проведення почеркознавчої експертизи.

З приводу того, що експертом не досліджувалось можливість навмисного викривлення підпису, то суд звертає увагу, що згідно ч.ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Разом з тим, при призначенні судом ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 12.06.2023 судової почеркознавчої експертизи представник позивача не заперечувала з приводу запропонованих представником відповідача запитань та не пропонувала суду питання«Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019 під впливом збиваючих факторів, зокрема навмисного викривлення підпису?», як і не просить поставити на вирішення експерта вказане питання у клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи.

Водночас суд зауважує, що як зазначалось вище, під час повторної експертизи досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз), а відтак суд вважає, що твердження представника позивача щодо не дослідження експертом можливості навмисного викривлення підпису не є підставою для призначення повторної почеркознавчої експертизи у справі.

Усі інші доводи представника позивача вкладені у запереченнях щодо висновку експерта зводяться до не згоди позивача із висновком експерта Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/120-23/7248-ПЧ від 10.08.2023 та не доводять, що такий є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності..

Виходячи з вищевикладених положень законодавства, характеру спірних правовідносин, що виникли між сторонами, а також доводів, які викладені в обґрунтування клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи, суд доходить висновку, що підстави для її призначення на даний час відсутні, а тому у задоволенні клопотання представника позивача слід відмовити.

При цьому, з огляду на імперативні положення ст. 110 ЦПК України, та враховуючи роз`яснення, що викладені в п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (із змінами), висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного суд зазначає, що всі докази у справі, які надані учасниками справи, будуть оцінені судом за правилами ст. 89 ЦПК України в нарадчій кімнати при постановленні рішення у справі.

Крім цього, суд враховує положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, та висновки Європейського суду з прав людини, які викладені в рішеннях «Калашников проти Росії», «Пономарьов проти України» та «Цихановський проти України» щодо розумності тривалості судового провадження та вжиття заходів щодо оперативності судочинства. Призначення повторної експертизи в рамках розгляду даної цивільної справи не сприятиме розумності строків її розгляду, яка перебуває в провадженні суду з жовтня 2022 року.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 103, 107, 113, 251, 252, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» адвоката Данилевич Андріани Богданівни про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи під час розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Судове засідання відкласти на 15 січня 2024 року о 11 год. 00 хв., у приміщенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області (вул. Котляревського, 34, м. Тернопіль, 1 поверх, 11 зал судових засідань).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 11.12.2023.

Головуючий суддяН. Р. Кунець