Справа № 638/6133/22
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Муратової С.О.,
за участю секретаря - Юхно Є.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення, -
встановив:
02.11.2022 до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.11.2022 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, передано на розгляд до Київського районного суду м. Харкова.
26.12.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2022 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити у спрощеному позовному провадженні із повідомленням сторін (а.с. 24).
В ході розгляду справи позивач ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав позовну заяву, просив її задовольнити, в дане судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява, в якій він просив винести заочне рішення відносно його позову. Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити (а.с. 48).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, повідомлялася належним чином про час і місце судового розгляду справи (а.с. 26, 30, 38).
В судове засідання третя особа ОСОБА_8 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, на електрону адресу суду надійшла заява від ОСОБА_8 , в якій він зазначає, що на теперішній час він перебуває на лікуванні в Німеччині та прибути в судове засідання не може. Просив розглянути справу за його відсутності (а.с. 34).
В судове засідання третя особа ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в судовому засіданні 03.05.2023 позивачем надано заяву ФОП ОСОБА_9 від 20.04.2023, в якій він зазначає, що на теперішній час ОСОБА_3 перебуває на лікуванні в хоспісі, та прибути в суд не може. Просив розглянути справу за його відсутності (а.с. 41)
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 не з`явилася в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Зі згоди позивача (а.с. 48) суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
В ході судового розгляду встановлено, що:
- ОСОБА_1 належить 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Шаповаленко Л.Л. та зареєстрованого за №7-738 від 06.05.2000;
- ОСОБА_3 належить частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду від 03.12.1998;
- ОСОБА_4 належить 1/6 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Шаповаленко Л.Л. та зареєстрованих за №7-739 від 06.05.2000;
- ОСОБА_10 належить 1/6 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Шаповаленко Л.Л. та зареєстрованих за №7-739 від 06.05.2000 (а.с. 10, 11, 12).
Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 27.12.2022, за адресою: АДРЕСА_4 зареєстровані: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 22).
В судовому засіданні в якості свідка допитано ОСОБА_11 , яка пояснила, що вона є дружиною позивача з 1975 року. Квартира за адресою: АДРЕСА_4 , належала її свекрусі та її молодшому сину. Після її смерті, свою квартиру вона заповіла чоловіку та двом дітям. На теперішній час там прописані брат позивача та його донька. Вона там не проживала ніколи, з батьком вона не спілкується, ОСОБА_3 на теперішній час перебуває в Хоспісі. Де відповідач зараз їй не відомо, ОСОБА_2 ніколи не проживала у вказаній квартирі.
В матеріалах справи містяться письмові показання ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які мешкають за адресою: АДРЕСА_5 та кв. АДРЕСА_6 відповідно, які зазначили, що в квартирі по АДРЕСА_4 , ніколи не проживала і не проживає ОСОБА_2 . Де вона зараз, вони не знають (а.с. 8, 9).
В судовому засіданні ОСОБА_1 надано заяву ОСОБА_10 (сина), який просив розглянути справу за його відсутності, також повідомляє, що ОСОБА_2 за вказаною адресою ніколи не мешкала. Останні 1,5 роки в квартирі взагалі ніхто не мешкає, а єдиний її мешканець ОСОБА_3 весь цей час перебуває в Хоспісі (а.с. 45).
Позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, посилається на те, що реєстрація відповідача порушує його права, факт реєстрації відповідача у квартирі позбавляє його можливості розпоряджатися своєю власністю, у зв`язку з чим просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.
Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Згідно ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Статтею 319 Цивільного кодексу України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Частиною 1 ст. 321 Цивільного кодексу України регламентовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного Кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном (ст. 391 ЦК України).
Спірні правовідносини регулюються ст. 405 ЦК України, згідно з якою член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ст. 72 ЖК Української РСР, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Враховуючи, що позивач є власником квартири, де зареєстрована відповідач, яка не проживає без поважних причин в квартирі більше року, суд вважає за необхідне усунути порушення прав власника та визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Позивач є інвалідом 2 групи, що відповідно до п. 9 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" є підставою для звільнення його від сплати судового збору.
Отже, відповідно до ст. 141 ЦПК України, прийшовши до висновку про наявність підстав до задоволення позовної заяви, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 11,12, 76, 81, 82, 128, 133, 144, 223, 247, 258, 259, 261, 263-265, 273, 280-282 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь держави судовий збір в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2
Третя особа: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 ).
Третя особа: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 ).
Суддя Муратова С.О.