Провадження №2/752/6210/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кордюкової Ж.І., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та залучення до участі в справі співвідповідача, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

В позові заявлено вимоги:

застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину;

відшкодувати йому завдані збитки та моральну шкоду згідно ч .2 ст. 216 ЦК України, завдану йому та його неповнолітній дитині ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Органом опіки та піклування Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації внаслідок протиправної відмови відновлення порушеного особистого немайнового права фізичної особи та порушення його особистих цивільних немайнових прав та прав малолітньої дитини, яку він представляє за законом як батько;

розмір відшкодування моральної шкоди, завданої йому та малолітній дитині, визначити на розгляд суду та стягнути з винної сторони на його користь та на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

зобов`язати винну юридичну особу спростувати недостовірну інформацію органу місцевого самоврядування Комісія з питань захисту прав дитини Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та принести публічне вибачення на його засіданні.

15.09.2023 до суду надійшов уточнений позов, в якому заявлено наступні вимоги:

на підставі недійсності правочину, недійсність якого встановлена законом (нікчемний правочин) згідно ч. 2, 5 ст. 216 ЦК України про відшкодування моральної шкоди, завданої йому та його неповнолітній дитині ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Органом опіки та піклування Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації;

визначити розмір відшкодування 268400 грн., відшкодування яких передбачено відповідно до ст.23, ч.1 ст. 280, ч.1 ст.1173, ст. 1174 ЦК України;

вирішити питання розподілу судових витрат.

13.11.2023 до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та залучення до участі в справі співвідповідача.

В цій заяві позивач просив:

залучити до участі в справі співвідповідача ОСОБА_2 ;

визначити йому способи участі у вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкуванні з нею від дня набрання законної сили та до досягнення дитиною повноліття:

- протягом других та четвертих за чергою двох вихідних днів місяця з п`ятниці 18 год. до неділі 21 год. щомісячно за місцем проживання батька без присутності матері дитини;

- у непарні роки протягом зимових (у 2023 році з 23 грудня до 8 січня 2024 року) канікул щорічно з можливістю виїзду для відпочинку на територію України без присутності матері дитини;

- у парні роки протягом осінніх та весняних канікул щорічно з можливістю виїзду на територію України без присутності матері дитини;

- протягом чотирьох тижнів підряд у період літніх канікул, починаючи з 19 червня (день народження брата малолітньої дитини) щорічно для оздоровлення дитини;

- 10 травня, 28 серпня, 28 листопада кожного року (день народження баби, сестри та батька дитини) з 18 до 21 год (якщо вказана дата припадає на будній день) та з 10 год. до 21 год. (у вихідний чи святковий день) без присутності матері дитини;

- в інші святкові дні та державні свята (послідовно почергово щорічно змінюючи між батьками) з 10 до 21 год. без присутності матері дитини;

- у будь-який інший день (період) року за бажанням дитини та за письмовою домовленістю з іншим з батьків;

попередити відповідачів у справі про наслідки невиконання цього рішення суду;

роз`яснити сторонам, що побудова сімейних відносин має здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях любові і , взаємодопомоги і підтримки;

вирішити питання розподілу судових витрат.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

20.09.2023 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відмовлено у витребуванні доказів та призначенні експертизи.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання

Суд відзначає, що підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача, якими він обґрунтовує заявлені вимоги. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предмет позову це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема Цивільному чи Сімейному кодексах України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Під підставами позову, які згідно зі ст. 49 ЦПК України може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна позову повинна стосуватися тих спірних правовідносин, які вже винесені на розгляд і вирішення суду. Заявою не повинно підмінюватися подання нового цивільного позову, що не пов`язаний зі справою.

Зі змісту заяви позивача про доповнення позовних вимог від 13.11.2023 встановлено, що він обґрунтовує вимоги визначити йому способи участі у вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкуванні з нею обґрунтоване тим, що він є батьком цієї неповнолітньої дитини, яка мешкає окремо від нього. Він звернувся до ЦНАПу, надавши документи, з метою отримання розпорядження про визначення способів участі у вихованні дитини того з батьків, хто мешкає окремо. Строк виконання сплинув 07.09.2023. Отже Орган опіки та піклування Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації безпідставно відмовив йому у відновленні його порушених прав, як батька дитини. Батьки спільно народженої дитини не домовились щодо участі батька у вихованні своєї малолітньої дитини.

Суд вважає, що заява позивача про доповнення позовних вимог від 13.11.2023, фактично є новим позовом, оскільки у ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога про визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дочкою та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Суд дійшов такого висновку, виходячи з того, що у первісному позові (з урахуванням заяви про його уточнення) було заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди, спричиненої йому та малолітній донці, в розмірі 268400 грн.

Вимоги обґрунтовані тим, що за його заявами від 15.03.2021, 19.03.2021 та 02.08.2021 відповідач відмовив йому у встановленні способів та участі у спілкуванні з дочкою, протиправно та незаконно відмовив у розгляді попередніх звернень, посилаючись на відсутність встановленого факту батьківства щодо малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Порушення, допущене відповідачем, полягає у відмові виконання обов`язків, покладених державою, та протиправному невизнанні його батьківських прав щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В свою чергу, невизнання відповідачем його батьківських прав відповідачем згідно свідоцтва про народження є нікчемним правочином.

Отже, як вбачається, з наведеного первісні основні підстави позову щодо стягнення моральної шкоди з Органу опіки та піклування Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації внаслідок протиправного невизнання його батьківських прав відносно дочки позивач залишив незмінними та виклав нові підстави в заяві від 13.11.2023 про визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дочкою йому, як батьку, який мешкає окремо, оскільки відповідач безпідставно відмовив йому у відновленні його порушених прав, як батька дитини, а з матір`ю спільно народженої дитини немає домовленості щодо його участі як батька у вихованні своєї малолітньої дочки.

Таким чином, зміст заявлених вимог позивачем у заяві від 13.11.2023 зводиться до зміни і предмета, і підстав позову, що вимагає від позивача іншої форми звернення до суду.

Оскільки одночасна зміна предмета та підстав позову є недопустимою, то слід відмовити у прийнятті заяви від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та повернути її позивачу.

Щодо вимог про залучення співвідповідача ОСОБА_2 .

За змістом положень ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

За змістом ч. 2 ст. 50 ЦПК України участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін у первісному позові, враховуючи, що суд дійшов висновку відмовити у прийнятті заяви від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та повернути її позивачу, з урахуванням положень ст. ст. 50, 51 ЦПК України, відсутня необхідність у залученні до справи у якості співвідповідача ОСОБА_2 , а тому у залученні співвідповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 49, 189, 353-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви позивача ОСОБА_1 від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та повернути її позивачу.

Відмовити в залученні до участі в справі як співвідповідача ОСОБА_2 .

Роз`яснити позивачу, що він має право звернутись до суду з окремим позовом з вимогами про визначення йому способів участі у вихованні та спілкуванні з дочкою, як батьку, який мешкає окремо.

Ухвала в частині відмови в прийнятті до розгляду заяви від 13.11.2023 про доповнення позовних вимог та повернення її позивачу може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

В цій частині ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В іншій частині ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова