Справа № 638/31/23
Провадження № 2/638/12/23
19.05.2023 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді за участю: секретаря судового засідання позивача представника позивача - Орос О.В., - Шевцової А.Р., - ОСОБА_1 , - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьома міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
03 січня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Сьомої міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просив суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначити йому додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті рідної тітки ОСОБА_3 .
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є рідною тіткою позивача.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 , яка належала за життя померлій та її чоловіку на праві спільної сумісної власності (далі - квартира).
Співвласником квартири був її чоловік ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Харкові. Після смерті ОСОБА_4 будь-яка особа не зверталася з заявою про відкриття спадщини.
За життя ОСОБА_3 та її чоловіка ОСОБА_4 позивач доглядав останніх, опікувався ними, оплачував комунальні послуги.
За життя ОСОБА_3 було складено заповіт, посвідчений 31 січня 2007 року державним нотаріусом Десятої Харківської державної нотаріальної контори Сотніковою В.С., зареєстрований в реєстрі за № 2-253, відповідно до якого ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла все своє майно ОСОБА_1 .
Зважаючи на зазначене, позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 .
У встановленому законом порядку позивач повинен був продовж 6 місяців після відкриття спадщини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 , звернутися до нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Зважаючи на оголошений з 24 лютого 2022 року в країні воєнний стан, активні бойові дії та території м. Харкова та Харківської області, позивач був з об`єктивних причин позбавлений можливості звернутися у шестимісячний строк після відкриття спадщини з заявою про прийняття спадщини.
Оголошений в країні воєнний стан, активні бойові дії на території м. Харкова та Харківської області, систематичні обстріли території м. Харкова та області обмежили роботу державних установ, в тому числі і нотаріальних контор (державних та приватних) та зробили неможливим своєчасне звернення позивача до нотаріусу у встановлений строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Після закінчення військової операції по деокупації Харківської області, а саме 25 листопада 2022 року позивач письмово звернувся до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 . Проте, 30 листопада 2022 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Верещакою Г.Л. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з підстави пропуску строку для прийняття спадщини.
14 лютого 2023 року представником позивача подано клопотання про заміну первісного відповідача - Сьомої міської державної нотаріальної контори на належного відповідача Харківську міську раду, залучення до участі у справі в якості третьої особи Сьомої міської державної нотаріальної контори.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2023 року замінено у справі первісного відповідача - Сьому міську державну нотаріальну контору на належного відповідача Харківську міську раду. Надіслано до Харківської міської ради копію ухвали, копію позовної заяви та копії документів, доданих до позовної заяви. Встановлено Харківській міській раді строк для подання відзиву, який має відповідати вимогам ст. 178, 191 ЦПК України, п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали. Роз`яснено Харківській міській раді, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Сьому міську державну нотаріальну контору.
Копію ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2023 року, копію позовної заяви та копії документів, доданих до позовної заяви, отримано представником ХМР - Величко 03 квітня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Представником ХМР до суду відзив на позов надано не було.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 квітня 2023 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 19 травня 2023 року. Викликано учасників справи в судове засідання.
В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали, просили задовольнити. Надали пояснення, аналогічні доводам, викладеним у позові.
Представником третьої особи подано до суду заяву про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про відкладення розгляду справи не надав, правом на подання відзиву не скористався.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача та третьої особи, зважаючи на наступне.
Згідно п. 3 ст. 2 ЦПК основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.
На необхідності забезпечення розгляду справи протягом розумного строку зазначено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 129 Конституції України.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.
Вирішуючи питання щодо розгляду справи по суті, суд приймає до уваги те, що межі перенесення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).
Відповідач не був позбавлений права подання до суду відзив на позовну заяву, проте належним йому правом не скористався.
Враховуючи необхідність забезпечення розумних строків розгляду справи, ту обставину, що справа перебуває в провадженні суду з 03 січня 2023 року, представник позивача в судові засідання не з`являвся, клопотання про відкладення розгляду справи не подавав, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для відкладення судового засідання, зважаючи на що розглядає справу по суті за відсутності представника відповідача та третьої особи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, су д вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Зважаючи на зазначене, в судовому засіданні 19 квітня 2023 року постановлено заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 25 листопада 2022 року між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровано 20 вересня 1964 року шлюб.
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 20 січня 1994 року квартира АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та члену її сім`ї (чоловіку) ОСОБА_4 .
Відповідно до довідки КП «ХМБТІ» ХМР від 13 березня 2023 року № 565/04-12/23 реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 , станом на 31 грудня 2012 року проведена КП «ХМБТІ» ХМР на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 20 січня 1994 року.
За життя ОСОБА_3 було складено заповіт, посвідчений 31 січня 2007 року державним нотаріусом Десятої Харківської державної нотаріальної контори Сотніковою В.С. , зареєстрований в реєстрі за № 2-253, відповідно до якого ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла все своє майно ОСОБА_1 .
Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 13 жовтня 2022 року складено відповідний актовий запис № 9821.
Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 11 березня 2023 року за життя ОСОБА_4 складено заповіт, посвідчений 31 січня 2007 року Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою.
Зі змісту Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 11 березня 2023 року вбачається, що після смерті ОСОБА_4 з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після його смерті, будь-яка особа не зверталася, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.
Зважаючи на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність спадкоємців ОСОБА_4 , на права яких може вплинути дане судове рішення.
Внаслідок смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності на належну спадкодавцеві за життя квартиру.
25 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 .
За поданою заявою державним нотаріусом заведено спадкову справу № 360/2022.
30 листопада 2022 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Верещакою Г.Л. винесено постанову № 904/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 11 березня 2023 року за життя ОСОБА_3 складено лише один заповіт на ім`я позивача, посвідчений 31 січня 2007 року Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою.
Зі змісту Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 11 березня 2023 року вбачається, що після смерті ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після її смерті, звертався лише позивач - ОСОБА_1 , на підставі якої державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори заведено спадкову справу № 360/2022.
Таким чином, матеріали справи не містять даних щодо наявності у померлої спадкоємців з першої по четверту чергу споріднення, прийняття протягом шестимісячного строку спадщини особою, на користь якої складено заповіт або іншими спадкоємцями померлої ОСОБА_3 .
Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, зважаючи на що, суд дійшов висновку, що належним відповідачем у даній цивільній справі є саме ХМР.
З досліджених матеріалів справи судом встановлено, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплинув 16 березня 2022 року.
Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частиною 1 ст. 1235 ЦК України визначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Відповідно до положень статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.
До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до приписів ЦК України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс 12, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Визнаючи, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплинув 16 березня 2022 року, суд керується наступним.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (тобто до 18 серпня 2023 року).
Зважаючи на оголошений в країні воєнний стан, законодавцем було запроваджено зупинення перебігу вказаного шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття.
Зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Верховним Судом у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) викладено правову позицію щодо зупинення на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини, передбаченого вказаною постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164, відповідно до якої тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.
Зважаючи на те, що законодавцем не було внесено у встановленому порядку зміни до ст. 1270 ЦК України, з урахуванням викладеної Верховним Судом правової позиції та дати смерті спадкодавця, суд дійшов висновку, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплив 16 березня 2022 року.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті ОСОБА_3 та спадкоємцем за заповітом.
Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця ОСОБА_3 було м. Харків, спадкоємець ОСОБА_1 проживає в м. Харкові, місцем відкриття спадщини також є м. Харків.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 ЦК України, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування поважності причин, які слугували підставою пропуску строку для прийняття спадщини після смерті спадкоємця позивач посилається на оголошення в країні воєнного стану.
Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплинув 16 березня 2022 року, воєнний стан в країні оголошений з 24 лютого 2022 року, активні бойові дії на території м. Харкова та Харківської області також розпочаті з 24 лютого 2022 року. Зважаючи на те, що закінчення строку подання заяви про прийняття спадщини припало на діючий в країні воєнний стан, систематичні обстріли м. Харкова та Харківської області, а також всієї території країни, суд вважає, що позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.
Зазначені події є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд приймає до уваги пояснення позивача про те, що через введення воєнного стану він був позбавлений можливості своєчасно реалізувати належне йому право на звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Ці пояснення узгоджуються зі змістом матеріалів справи, не суперечать їм, не заперечувалися і не спростовані відповідачем по справі.
Таким чином, вищенаведені обставини в їх сукупності надають суду підстави для визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.
Також суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею даного позову, в умовах особливого правового режиму (воєнного стану), введеного в Україні, є незначним.
За таких підстав, причини, з яких позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд визнає поважними.
Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, пред`явленого до ХМР та визначення ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 місяці, з дня набрання законної сили цим рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України,-
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьома міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили цим рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Орос