Провадження № 2/204/4598/23
УХВАЛА

іменем України

11 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Книш А.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та визнання судового наказу таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , відповідно до якої позивач просить:

- зменшити розмір аліментів, що стягуються з позивача згідно судового наказу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 08 червня 2018 року на користь відповідача на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/3 до 1/6 від усіх видів заробітку (доходу) позивача, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісяця, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дітьми повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- судовий наказ, виданий Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області від 08 червня 2018 року (провадження №2-н/175/47/18, справа №175/1645/18) щодо стягнення аліментів визнати таким, що не підлягає виконанню.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом враховується наступне.

За змістом статті 185 ЦПК України у передбачених її частинами 1-3 випадках суд залишає без руху позовну заяву для усунення недоліків з наданням строку для цього, після чого вирішує питання про наявність/відсутність підстав для відкриття провадження у справі (у разі усунення недоліків) чи повернення позовної заяви (у разі неусунення недоліків).

У частині четвертій статті 185 ЦПК України міститься перелік підстав для повернення позовної заяви без залишення її без руху. Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України позовна заява підлягає поверненню в разі порушення правил об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Цивільне судочинство відповідно до Цивільного процесуального кодексу України здійснюється у порядку наказного, позовного (загального або спрощеного) та окремого провадження (частина друга статті 19 ЦПК України).

Спори про право цивільне розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Одним із засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах, який передбачає, зокрема, можливість здійснення певних процесуальних дій у виконавчому провадженні лише з дозволу суду, а також обов`язок суду розглянути заяву сторін виконавчого провадження про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, та скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби. Розгляд таких заяв і скарг учасників виконавчого провадження і подань державного (приватного) виконавця здійснюється у порядку цивільного судочинства, але не в порядку позовного провадження. Оскільки чинним цивільним процесуальним законом передбачений конкретний порядок вирішення питання про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, за заявою сторін виконавчого провадження (стаття 432 ЦПК України), розгляд цього питання у порядку позовного провадження разом із вирішенням спору про право суперечитиме завданням і основним засадам цивільного судочинства (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 травня 2021 року в справі № 712/12136/18).

У даній позовній заяві кожна з пред`явлених вимог і про зменшення розміру аліментів, і про визнання судового наказу таким, що не підлягає виконанню, має кваліфікаційну ознаку «позовної» вимоги, адже вони об`єднані в одній позовній заяві.

Отже, позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, адже в поданій позовній заяві він об`єднав вимогу, яка підлягає розгляду в порядку позовного провадження, з вимогою, яка не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, оскільки така вимога підлягає розгляду в порядку статті 432 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду у справі № 761/22635/21 від 14 вересня 2022 року викладено правовий висновок, відповідно до якого об`єднання в одній позовній заяві вимоги, яка підлягає розгляду в порядку позовного провадження, і вимоги, яка не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, не є підставою для застосування положень частини шостої статті 188 ЦПК України щодо роз`єднання позовних вимог.

Таким чином, підстави для застосування положень частини шостої статті 188 ЦПК України щодо роз`єднання позовних вимог відсутні.

З огляду на викладене, оскільки позивач об`єднав в одне провадження вимогу, яка підлягає розгляду в порядку позовного провадження, з вимогою, яка не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, вважаю за необхідне відповідно до пункту другого частини четвертої статті 185 ЦПК України позовну заяву повернути позивачу.

Керуючись пунктом другим частини четвертої статті 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та визнання судового наказу таким, що не підлягає виконанню повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: