про залишення позовної заяви без руху
06 грудня 2023 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Романько О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 поданої через представника - адвоката Ігнатова Євгена Євгеновича, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Олександрівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про оспорювання батьківства,
31.10.2023 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 подана через представника - адвоката Ігнатова Євгена Євгеновича, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Олександрівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про оспорювання батьківства та виключення відомостей про нього як батька з актових записів про народження малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ухвали судді від 31.10.2023 були витребувані у Міністерства соціальної політики України відомості про можливе зареєстроване місце перебування відповідача ОСОБА_2 як внутрішньо переміщеної особи.
Відповідно до відповіді Мінсоцполітики, яка надійшла до суду 05.12.2023, встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 з 26.02.2023.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований ЦПК України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, зокрема, щодо юрисдикції.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.
При відкритті провадження по справі суд перевіряє дотримання позивачем вимог ст. ст.175,177 ЦПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Позовна заява надійшла до суду в електронній формі, яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд».
Відповідно до ч. 8 ст.14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (надалі ЄСІТС), можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Частиною 8 ст. 43 ЦПК України передбачено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).
Відповідно до ч. 5, 6 ст.43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Згідно з положенням ч.7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.
Крім цього, згідно ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Одночасно, як видно із поданої позовної заяви з додатками, до таких не додано доказів надіслання відповідачу та третій особі по справі копій позовної заяви з додатками, тобто не виконано вимоги ч. 7 ст. 43 ЦПК України та ч. 1 ст. 177 ЦПК України.
При цьому, суд звертає увагу на те, що позивачу відомі засоби зв`язку відповідача та він міг з`ясувати її місце проживання після залишення нею зареєстрованого місця проживання на окупованій території.
Також, позивач раніше в вересні 2023 року звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. За матеріалами даної цивільної справи, відповідно до ухвали судді від 20.09.2023, теж була витребувана інформація у Мінсоцполітики щодо можливого місця перебування відповідача як внутрішньо переміщеної особи. Тому, суд вважає, що станом на момент звернення до суду з позовною заявою щодо оспорювання батьківства позивачу могло бути відоме дійсне місце перебування відповідача ОСОБА_2 та він міг виконати вимоги ч. 7 ст. 43 ЦПК України.
Додатково суд звертає увагу на те, що у позовній заяві зазначено третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Олександрівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.
При цьому, в позовній заяві порушено питання про виключення відомостей про позивача як батька, з актових записів про народження дітей, які складені відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Пологівського районного управління юстиції Запорізької області, яке надалі змінювало свою юридичну назву.
З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в України введено режим воєнного стану.
Внесення змін до актових записів цивільного стану здійснюється виключно за місцем зберігання першого примірника відповідного актового запису.
Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану здійснюється виключно за місцем зберігання відповідного актового запису.
У разі введення воєнного стану внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання здійснюється відповідно до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, з урахуванням особливостей, передбачених пунктом 14 розділу ІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5. та в відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 24 січня 2023 р. № 66 «Про забезпечення здійснення закордонними дипломатичними установами України повноважень у сфері державної реєстрації актів цивільного стану в умовах воєнного стану».
Наразі, здебільшого, до справ, за наслідками розгляду яких передбачена необхідність внесення змін до відповідних актових записів, які вчинялися відділами реєстрації актів цивільного стану, що знаходилися на території Запорізької області, яка зараз є тимчасово окупованою, залучається Олександрівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Зокрема, 18 листопада 2023 року Олександрівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) проведено робочу зустріч із Службою у справах дітей Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області, під час якої було обговорено порядок отримання повторних документів про державну реєстрацію актів цивільного стану, а також питання можливостей і доступу кожного до послуг юстиції.
При цьому, суд враховує здобуті відомості щодо можливого місця перебування дітей разом з їх матір`ю ОСОБА_2 за адресою їх місця проживання як внутрішньо переміщених осіб в м. Одеса, що може викликати об`єктивні складнощі. Також, сам позивач у позові не зазначає своєї фактичної адреси місця проживання, вказуючи лише адресу місця реєстрації на окупованій території, просить розглядати справу за його відсутності та зазначає на можливість ухвалення заочного рішення у цій справі.
Тому, обставини щодо призначення відповідної експертизи потребуватимуть додаткових уточнень для підтвердження викладених обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).
На виконання вимог, передбачених п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач зазначає, що в позасудовому порядку вирішити спір неможливо, оскільки відповідач відмовляється визнати за ним право власності на спірне майно. Але, яким це чином стосується заявлених позовних вимог щодо оспорювання позивачем свого батьківства залишається не зрозумілим.
Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 подану через представника - адвоката Ігнатова Євгена Євгеновича, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Олександрівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про оспорювання батьківства - залишити без руху, надавши позивачу та його представнику термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько