У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу за договором позики

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся До Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , про стягнення боргу за договором позики.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У позовній заяві як місце реєстрації відповідача зазначена наступна адреса: АДРЕСА_1 .

На підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України, та з метою встановлення даних про адресу реєстрації відповідача, Подільським районним судом м. Києва було надіслано відповідні запити до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповідей Єдиного державного демографічного реєстру № 348647 та № 348654 від 05.12.2023 на запит щодо ОСОБА_2 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за вказаними параметрами особу не знайдено.

При цьому, позивачем не долучено до позовної заяви доказів на підтвердження реєстрації місця проживання позивача на території Подільського району міста Києва на момент подання позову.

З урахуванням вищевикладеного, позов підлягає уточненню з метою належного визначення територіальної підсудності даного спору.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 1-2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» з урахуванням незадовільного майнового стану позивача.

Відповідно до статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, порядок відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року №3674-VІ «Про судовий збір» із змінами і доповненнями.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування одночасно як майнового стану сторони, так і наявність однієї із умов визначеної цією статтею, перелік яких є вичерпним.

Позивачем долучено до клопотання відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми нарахованого доходу та сплачених податків за період з 4 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року, довідки про відсутність індивідуальних відомостей про особу з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (остання за часом датована 19.05.2023 року), довідку Управління соціального захисту населення Солом`янської РДА від 29.11.2021 про те, що позивач не перебуває на обліку в управлінні та не отримує допомог та компенсацій, довідку Солом`янської районної філії Київського міського центру занятості про те, що позивач станом на 30.11.2021 не зареєстрований як безробітний.

Відомості, які містяться у наданих позивачем документах, не підтверджують наявність жодної з обов`язкових умов, вичерпний список яких визначений ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на викладене та з урахуванням вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається із позовної заяви, позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь борг за договором позики у розмірі 37 500 доларів США.

Пунктом 11 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що порядок сплати судового збору за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, у випадках та на умовах, встановлених законом, передбачено в абзаці 2 частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір». У цьому випадку ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на день подачі позову, яким є 04.12.2023, НБУ встановлено курс 36,4606 гривень за 1 долар США, з урахуванням чого ціна позову в національній валюті складає 1 367 272,50 гривень.

Зважаючи на приписи ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивач має сплатити судовий збір в розмірі 13 420 гривень (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу за договором позики - залишити без руху;

Встановити позивачеві 10-денний строк з дня отримання копії Ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків;

Роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Володимир ГРЕБЕНЮК