09.06.2023 Єдиний унікальний № 371/82/22
провадження № 2/371/123/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2023 року м. Миронівка

ЄУН 371/82/22

Провадження № 2/371/123/23

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Сідор В.О.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивач заявив вимогу про стягнення з відповідачів заборгованості за договором позики.

Позовні вимоги обґрунтовані тими підставами, що 12 червня 2019 року між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір позики, за яким він надав ОСОБА_2 в позику грошові кошти в сумі 1688,00 доларів США.

Відповідач ОСОБА_2 свої зобов?язання за договором позики не виконала, кошти у встановлений у розписках термін, не повернула.

Відповідач ОСОБА_2 укладала договір позики в інтересах сім?ї та зі згоди чоловіка ОСОБА_3 , а тому, за правилами статті 368 ЦК України, статей 21, 60, 61 СК України, зобов?язання за цим договором є спільним зобов?язанням подружжя.

Представник позивача просив стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача суму заборгованості за договором позики в розмірі 1688,00 доларів США, в еквівалентному співвідношенні до гривні, що, з урахуванням офіційних даних НБУ про курс валют на день складення позовної заяви, загалом становить 47800,95 гривень. Крім того, просив стягнути солідарно на користь позивача 2089,87 гривень нарахованих на суму позики процентів, 3394,50 гривень 3% річних, нарахованих на суму простроченого грошового зобов?язання.

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 28 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Згідно даних повідомлення Миронівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) № 300/22.25-33 від 10 жовтня 2022 року, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Миронівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 20 жовтня 2020 року складено відповідний актовий запис за № 246.

Таким чином, смерть відповідача настала до звернення позивача до суду з цим позовом та відкриття провадження у справі.

ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв?язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов?язки одного із суб?єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов?язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб?єктивного права або обов?язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Відтак, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи, в порядку статті 55 ЦПК України, можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом з тим, суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення статті 49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що справа в частині позовних вимог про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за договором позики, підлягає до закриття на підставі статті 255 ЦПК України.

Як зазначено у Постанові Об?єднаної палати Касаційного Верховного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, провадження № 61-33766 сво18 (позов до померлої особи) якщо позов пред?явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України (в редакції 2004 року), відповідно до пункту 1 частини першої 255 ЦПК України ЦПК України в діючій редакції, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року).

Тобто, за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України (пунктами 1-7 статті 205 ЦПК України 2004 року), незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов?язаний закрити провадження у справі.

На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб?єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Суду стало відомо про смерть відповідача після відкриття провадження у справі, але до початку розгляду справи по суті.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягало відкриттю і справа за позовом до померлої ОСОБА_2 не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Зважаючи на те, що діючим законодавством України не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої припинено, відповідно до вимог статті 25 ЦК України, суд, на підставі пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України, дійшов висновку про закриття провадження у справі в частині позовних вимог до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики закрити в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук