Справа № 357/5060/23
Провадження № 2/357/1728/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю., при секретарі Іванова О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

28.04.2023 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява.

На виконання вимог ст. 187 ЦПК України судом отримано відповідь щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

20.06.2023 ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у відкритому судовому засіданні 11.07.2023 у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, що знаходиться за адресою: м. Біла Церква, вул. Волонтерська, буд. 7, зал № 4.

Також вищевказаною ухвалою судді роз`яснено право подати (надіслати) до суду клопотання (заяву) з проханням розглянути справу без участі учасника справи.

07.12.2023 сторони та представники сторін в судове засідання не з`явились.

З матеріалів справи вбачається наступне.

18.09.2023 ухвалою суду задоволено заяву адвоката Примака Володимира Андрійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд ухвалив провести судове засідання у цивільній справі № 357/5060/23, призначене до розгляду 20.09.2023 об 11 год. 00 хв., в режимі відеоконференції з Смілянським міськрайонним судом Черкаської області. Доручено Смілянському міськрайонному суду Черкаської області, що знаходиться за адресою: вул. Пилипа Орлика, буд. 15, м. Сміла, Черкаська область, забезпечити участь представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Примака Володимира Андрійовича, в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до протоколу судового засідання, 20.09.2023 в судовому засіданні приймали участь представник позивача та представник відповідача. За клопотанням представника позивача про ознайомлення з матеріалами справи ухвалою суду відкладено розгляд справи на 31.10.2023 об 11:00 год. Вказана дата та час повідомлені (узгоджені) судом в судовому засіданні.

30.10.2023 до суду засобами електронного зв`язку надійшла заява представника позивача - адвоката Примака В.А., про проведення судового засідання, призначеного до розгляду на 31.10.2023 об 11:00 год., в режимі відеоконференції у Смілянському міськрайонному суді Черкаської області.

31.10.2023 ухвалою суду повернуто без розгляду заяву адвоката Примака Володимира Андрійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У вказаній ухвалі судом зазначено, зокрема, що вказана вище заява надіслана до суду менше ніж за добу до призначеного часу судового засідання та передана судді на розгляд за декілька годин до цього часу, при цьому участь представника через систему відеозв`язку з приміщення іншого суду передбачає попереднє бронювання майданчика для розгляду справи через вказану систему, що зумовлює необхідність завчасного подання подібних заяв.

31.10.2023 в судове засідання з`явився представник відповідача та два свідки, які були допитані в судовому засіданні.

З метою повторного повідомлення позивача та його представника судом в розгляді справи оголошено перерву до 11.30 год. 07.12.2023.

Представник позивача завчасно повідомлений про час і місце судового засідання 07.12.2023, що вбачається з довідки про доставку електронного листа 31.10.2023, 12:36:42.

Надіслана позивачу судова повістка на вказану у позовній заяві адресу з повідомленням про судове засідання 07.12.2023, повернулась на адресу суду з довідкою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з ч. 4 ст. 130 ЦПК України у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (ч. 1 ст. 131 ЦПК України).

Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без участі позивача або його представника на адресу суду не надходило, також подібних заяв (клопотань) не містить позовна заява та додатки до позову.

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене вище, належне повідомлення позивача та його представника про час і місце розгляду справи та повторна неявка в судове засідання сторони позивача, зважаючи на роз`яснення судом: 1) в ухвалі судді про відкриття провадження права подати до суду клопотання (заяву) з проханням розглянути справу без участі учасника справи; 2) в ухвалі суду від 31.10.2023 порядку подання заяв про участь у справі через систему відеозв`язку з іншим судом, приймаючи до уваги неподання жодної з таких заяв позивачем або його представником, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання.

Слід зазначити, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для чергового відкладення розгляду справи (судового засідання), враховуючи обізнаність сторони позивача про ініційоване ним судового провадження та зважаючи на відсутність жодних дій для завершення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 13, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А. Ю. Цуранов