Справа № 357/3025/23
Провадження № 2/357/1322/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Бебешко М. М. ,

при секретарі - Мартиненко Є. Є.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Узинська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

В березні 2023 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Позовна заява обґрунтована тим, що квартира АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право власності належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які були батьками позивача. Мати позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , батько - помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька позивач звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через те що свідоцтво про право власності містить виправлення. Спадкоємцями ОСОБА_3 є його діти - позивач та ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . За таких обставин позивач просить визнати право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою судді від 20.03.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Витребувано від Узинської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Витребувано від Узинської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У зв`язку з ненадходженням витребуваних матеріалів підготовче засідання, призначене на 19 квітня 2023 року, відкладено на 17 березня року на 09:30 год.

20 квітня 2023 року на адресу суду надійшов лист від Узинської державної нотаріальної контори з направленням копії спадкової справи № 60/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

10 травня 2023 року від третьої особи Узинська міська державна нотаріальна контора про розгляд справи без участі представника.

Підготовче засідання, призначене на 17 травня 2023 року було відкладено до 16.06.2023 до 09:30.

Підготовче засідання, призначене на 16 червня 2023 року було відкладено до 13.07.2023 до 09:30.

26.06.2023 на адресу суду надійшов лист від Узинської державної нотаріальної контори з направленням копії спадкової справи № 60/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та повідомлено,що спадкова справа № 270/2017 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 заведена Білоцерківською районною державною нотаріальною конторю.

13.07.2023 до суду надійшло клопотання від представника позивача- адвоката Коннової Н.І. про витребування доказів.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 липня 2023 року клопотання представника позивача - адвоката Коннової Н.І. про витребування доказів - задоволено. Витребувано від Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Київської області (Третьої Білоцерківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи № 270/2017, заведену після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відкладено підготовче засідання до 31 серпня 2023 року до 10.00 год.

09 вересня 2023 року на адресу суду надійшов лист від Третьої Білоцерківської державної нотаріальної контори з направленням копії спадкової справи № 270/2017 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5

31.08.2023 до суду надійшла заява від представника позивача- адвоката Коннової Н.І. про заміну неналежного відповідача.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 липня 2023 року клопотання представника позивача - адвоката Коннової Н. І.про заміну неналежного відповідача - задоволено. Замінено у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Узинської міської об`єднаної територіальної громади, третя особа: Узинська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, неналежного відповідача - Узинську міську об`єднану територіальну громаду на належного відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

12 жовтня 2023 року справа була знята з розгляду в зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті та відкладена на 06 листопада 2023 року о 11:30.

08 листопада 2023 року на адресу суду надійшли письмові пояснення відповідача ОСОБА_2 , згідно з якими остання просить відмовити позивачу ОСОБА_1 у визнані права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок у повному обсязі та просить визначити за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок у розмірі 1/2 частки житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Пояснення обґрунтовано тим, що після смерті ОСОБА_3 його будинок успадкували ОСОБА_1 та її мати ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . За померлою матір`ю право власності не було оформлено, тому вона є спадкоємицею першої лінії після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 08 листопада 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд по суті на 08 грудня 2023 року.

Перед початком судового засідання 08 грудня 2023 року сторони звернулися із заявами розгляд справи за її відсутності, зокрема позивач та її представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі та просили суд їх задоволити, а відповідач в свою чергу просила суд задоволити позовні вимоги в частині, викладені в своїх поясненнях.

В судовому засіданні сторони позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Відповідач та її представник заперечили проти визнання позову в повному т обсязі та просили визнати за позивачем право власності на 1/2 частку спірного будинку.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне:

Позивач є сином ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.5,7,9).

Крім того, донькою померлих ОСОБА_1 та ОСОБА_4 була ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.10).

Померлим ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 (а.с.11-12).

06 вересня 2022 року державним нотаріусом Узинської міської державні нотаріальної контори Київської області винесено постанову про відмову у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_3 на 1/2частку будинку АДРЕСА_2 (а.с.6).

Відповідно до спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , єдиною її спадкоємницею є донька ОСОБА_2 (а.с.116-146).

При вирішенні справи суд виходить з наступного:

У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частина перша та друга статті 5 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Згідно із ст. 15 Закону України «Про власність» (чинного на момент виникнення відповідних правовідносин) член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом.

У п. 5-1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 18.09.1987 року «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» роз`яснено, що згідно зі ст.15 Закону України "Про власність" член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 6 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 7 лютого 2014 року № 5, законом може бути встановлений інший момент (підстава) набуття права власності. Зокрема, у разі повного внесення пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, в осіб, які мають право на частку в пайових внесках, виникає право спільної часткової власності на квартиру, дачу, гараж чи інші будівлі пропорційно розміру частки паю.

Відповідно до частин 1, 4 ст. 182 ЦК України (чинного на час розгляду справи), право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом.

Згідно з ч. 4 ст. 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Статтею 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація прав є обов`язковою, права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з положеннями ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) - ст.1216 ЦК України.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті - ст.1218 ЦК України.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) - ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини - ч.1 ст.1222 ЦК України.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки - ч.1 ст.1261 ЦК України.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її - ч.1 ст.1268 ЦК України.

Відповідно до пункту 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Згідно з усталеною судовою практикою свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України).

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 березня 2020 року у справі № 755/7103/18 (провадження № 61-13162св19).

Враховуючи вищенаведене, у позивача виникло право на спадкуванню за законом після смерті його померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 . Вказане право він не може реалізувати через відмову нотаріуса у вчинені нотаріальної дії у зв`язку з виправленнями, яке містить свідоцтво про право власності на житловий будинок видане на ім`я його померлих батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Разом з цим, приймаючи до уваги те, що другою спадкоємницею після смерті ОСОБА_3 , була його донька ОСОБА_5 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та не отримала спадщину за життя, а її єдиною спадкоємницею є донька ОСОБА_2 , яка після смерті її матері ОСОБА_5 , також є спадкоємницею першої черги, суд вважає за доцільне позовні вимоги задоволити частково та визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартиру АДРЕСА_1 . Вказане рішення буде справедливим відносно іншої спадкоємниці померлого ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 12, 13, 81, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Узинська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задоволити частково.

Визнати право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: місце проживання: АДРЕСА_4 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Третя особа: Узинська міська державна нотаріальна контора Київської області, місцезнаходження: 09161, Київська область, Білоцерківський район, місто Узин, вулиця Лесі Українки, будинок 72а. Код .

Суддя М. М. Бебешко