У Х В А Л А

Справа № 628/1300/21

№ 2/183/3486/23

06 грудня 2023 року м.Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Терещенко В.І.» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, визнання договору оренди землі неукладеним, повернення земельної ділянки власнику,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22 квітня 2021 року відкрито провадження у вищезазначеній справі (а.с.17). Ухвалою суду від 19 травня 2021 закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.35).

Розпорядженням Верховного Суду від 18.03.2022 № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Згідно штампу вхідної кореспонденції зазначена справа надійшла до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області 07.06.2023, проте у матеріалах справи наявна довідка про те, що справа надійшла для розгляду з Куп`янського міськрайонного суду Харківської області відповідно до акту приймання-передачі справ від 04.04.2023.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 червня 2023 року для розгляду даної справи визначено суддю Оладенко О.С.

Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 червня 2023 року прийнято справу до провадження, призначено судове засідання.

30.08.2023, 23.10.2023 та 06.12.2023 позивач у судові засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином шляхом направлення судових повісток засобами поштового зв`язку на адресу зазначену позивачем у позові (а.с.99). Поштовий конверт повернувся до суду з відміткою «ВПЗ одержувача закрито».

Як встановлено у ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

В свою чергу, позивач ОСОБА_1 не повідомляла суд про зміну своєї адреси.

Крім того, судом направлялися смс-повідомлення про дату та час розгляду справи за номером мобільного телефону, вказаного позивачем у позовній заяві (а.с.2), що підтверджується довідками про доставку смс.

Ухвалою суду від 11.09.2023 за клопотанням позивача доручено Червонозаводському районному суду м.Харкова забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 23 жовтня 2023 року в режимі відеоконференції, за участю позивача - ОСОБА_1 . Однак, позивач до вказаного суду також не з`явилася, від її представника адвоката Пухтаєвич О.О. на електронну пошту надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з знаходженням на стаціонарному лікуванні, при цьому представник позивача не надала жодного документу на підтвердження вказаних у заяві обставин. Тобто позивач та її представник не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В свою чергу, представнику позивача ОСОБА_2 також направлялися смс-повідомлення про дату та час розгляду справи за номером мобільного телефону, вказаного нею у заяві від 19.05.2021 (а.с.31), що підтверджується довідками про доставку смс. Заяву про розгляд справи за їх відсутності а ні позивач ОСОБА_1 , а ні її представник адвокат Пухтаєвич О.О. не подавали.

Представник відповідач у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, причини неявки не повідомив.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20)).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки позивачка повторно не з`явилася у судове засідання, не повідомила про причини неявки та не подала заяву про розгляд справи без її участі, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Терещенко В.І.» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, визнання договору оренди землі неукладеним, повернення земельної ділянки власнику - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала суду складена і підписана 06 грудня 2023 року .

Суддя Оладенко О.С.