Справа № 214/2471/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання

07 червня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Попова В.В.,

при секретарі Собченко Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривому Розі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей разом із батьком, відібрання дітей у матері без позбавлення її батьківських прав, перебування дітей на утриманні батька, третя особа орган опіки та піклування Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Попова В.В. провадження у справі за зазначеним позовом було відкрито та призначено проведення підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження.

Так, позивач із часу відкриття провадження у справі у жодне судове засідання не з`явився, про час і місце судових засідань повідомлявся належним чином, що підтверджується довідками поштового відділення з позначками про неможливість вручення судових повісток ОСОБА_1 через відсутність адресата за вказаною адресою, що свідчить про умисне неотримання судових повісток (постанова Верховного Суду від 10.05.2023 року у справі №755/17944/18), при цьому про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності.

Відповідно до п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07.07.1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Між тим, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

При цьому, суд враховує висновки та мотиви, викладені Верховним Судом у постановах від 10.02.2022 року у справі №756/16448/18, від 20.06.2022 року у справі №607/2015/17, від 30.06.2022 року у справі №461/1190/21 та від 12.08.2022 року у справі №686/32906/19.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суд визнає, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час і місце судових засідань повторно не з`явився до суду, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, що, в свою чергу, дає підстави суду постановити ухвалу про залишення даної позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання, неодноразові неявки якого у судове засідання суд розцінює як небажання брати участь у розгляді справи та підтримувати позов.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей разом із батьком, відібрання дітей у матері без позбавлення її батьківських прав, перебування дітей на утриманні батька, третя особа орган опіки та піклування Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Попов.