Провадження № 2/357/2931/23
У Х В А Л А

08 грудня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква клопотання адвоката Поліщука Романа Анатолійовича, який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про прийняття зустрічної позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

31.08.2023 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду позовом про розірвання шлюбу.

12.10.2023р. судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у даній справі, ухвалено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, та призначено відкрите судове засідання.

07.11.2023р. адвокат Поліщук Р.А., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , направив до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та визначення порядку участі батька у вихованні дітей, в якій просить прийняти до спільного розгляду зустрічний позов з первісним, та в рамках цивільної справи №357/10633/23 вирішити зустрічні позовні вимоги, визначивши місце проживання малолітніх дітей разом з батьком ОСОБА_1 за місцем його реєстрацїї; просить залучити до справи Службу у справах дітей Білоцерківської міської ради; стягнути з відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору та витрати з наданням правничої допомоги; розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Позивач в судовому засіданні категорично заперечувала прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до спільного розгляду з позовними вимогами про розірвання шлюбу, зазначивши, що зустрічні вимоги є абсурдними, заява складена неграмотно та заперечила об`єднання вимоги про розірвання шлюбу з вимогами відповідача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, вдруге направив суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі.

Згідно з правовою позицією, викладеною Верховним Судом в постанові від 24.01.2018р. по справі № 907/425/16, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Аналіз ч. 2 ст. 193 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що умовою прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом є його взаємопов`язаність, тобто позови повинні виникати із одних й тих самих правовідносин, або хоча б суміжних правових норм та інститутів матеріального права, а також доцільність такого розгляду, коли задоволення зустрічного позову змінює матеріальні відносини та виключає можливість задоволення первісного позову.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

У постанові Великої Палати від 13.03.2019 № 916/3245/17 Верховний Суд зазначав, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

Так, предметом первісного позову є розірвання шлюбу, натомість предметом зустрічного позову є визначення місця проживання дітей, спільний розгляд цих позовів є недоцільним, оскільки не відповідатиме завданню цивільного судочинства та спричинить затягування розгляду справи, збільшить суб`єктивний склад справи, призведе до збільшення обсягу доказового матеріалу, коло правових норм, які слід проаналізувати, зросте кількість підготовчих дій, що ускладнить вирішення справи.

Крім того, в даному випадку, задоволення зустрічного позову, ніяким чином, не виключить задоволення первісного позову.

Позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами хоч і виникають із сімейних правовідносин, однак не можуть взаємозараховуватись, задоволення зустрічного позову про визначення місця проживання дітей повністю або частково не виключить можливість задоволення первісного позову про розірвання шлюбу.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеному в ухвалі по справі № 344/2397/21, провадження № 61-7741ск21 від 26 травня 2021 року.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або такою мірою, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо вони не мають легітимної мети та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Суд при вирішенні даного клопотання вважає за доцільне зазначити, що учасники судового процесу мають демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо їх, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 р., ст. 12, 13, 44 ЦПК України) .

За умовами ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог ч. 2 ст. 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду, а також відсутня можливість виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного /ч.2 ст.193 ЦПК/, а тому слід відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви та повернути її заявнику.

У свою чергу, повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє ОСОБА_1 права подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 193, 194, 197 258-260, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката Поліщука Романа Анатолійовича, який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та визначення порядку участі батька у вихованні дітей, та об`єднання з позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала складена, проголошена та підписана 08.12.2023.

Суддя О. Я. Ярмола