Житомирський апеляційний суд
Справа №295/1111/20 Головуючий у 1-й інст. Лєдньов Д. М.
Категорія 53 Доповідач Трояновська Г. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Трояновської Г.С.

суддів: Павицької Т.М., Григорусь Н.Й.

з участю секретаря судового засідання Нестерчук М.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу № 295/1111/20 за позовом ОСОБА_1 до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 03 квітня 2023 року, постановлену під головуванням судді Лєдньова Д.М. у м. Житомирі

в с т а н о в и в:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із названим позовом в якому просив з урахування збільшених позовних вимог стягнути з Служби автомобільних доріг в Житомирській області на свою користь 186 690,50 грн матеріальної шкоди та 50 000 грн. моральної шкоди.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 03 квітня 2023 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу у якій, посилаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 03 квітня 2023 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що проходження служби у територіальній обороні м. Києва представника ОСОБА_2 унеможливила його явку в судові засідання по даній справі. Звернення представника позивача з клопотання про розгляд справи у його відсутності, служба у лавах Збройних силах України та наявність територіальної віддаленості м. Києва між м. Житомира є обставинами, які вказують на відсутність з сторони позивача ознак зловживання чи нехтування своїми процесуальними правами. Вказує, що суд не взяв до уваги подане 03 квітня 2023 року представником позивача клопотання та залишив справу без розгляду, незважаючи на те, що така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Вказана цивільна справа розглядається Богунським районним судом м. Житомира більше трьох років, за цей час зібрані всі докази у справі, надані заперечення та пояснення по суті позовних вимог, проведено судову авто-товарознавчу та інженерно-транспортну експертизи. Протягом трьох років розгляду справи представник позивача долав шлях з Києва до Житомира та ніс додаткові витрати. Представник відповідача неодноразово зловживав своїми процесуальними правами, подаючи перед початком судових засідань клопотання про неможливість забезпечити явку свого представника в судові засідання для розгляду справи. Зазначає, що розгляд справи є фактично закінченим, оскільки стадія, на якій суд залишив справу без розгляду, передбачає винесення судового рішення на підставі зібраних доказів в ході тривалого судового розгляду та проведеної судової експертизи.

Згідно наказу Державного агенства відновлення та розвитку інфраструктури України № Н-122 від 31.03.2023 «Деякі питання діяльності Служби автомобільних доріг у Житомирській області» було перейменовано Службу автомобільних доріг у Житомирській області на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області.

У відзиві на апеляційну скаргу Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (раніше Служба автомобільних доріг в Житомирській області) просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 03.04.2023 - без змін.

Зазначає, що можливість відкладення розгляду справи у зв`язку з воєнними діями доцільне у випадку, якщо це перешкоджає учасникам процесу прибути до суду. Державною судовою адміністрацією розроблена можливість проведення відеоконференцій під час судових засідань за участі сторін за межами приміщення суду. Вказує, що в судові засідання 22.02.2023, 14.03.2023 від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи. Ухвала від 03.04.2023 була проголошена судом о 11-20 год., в той час як клопотання представника позивача про розгляд справи без його участі було направлено до суду о 11-27 год.

Перевіривши законність та обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та її вимог, суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилом частини першої статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із пунктами 3, 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи; позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, положеннями статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутністю. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Встановлено, що ОСОБА_1 в січні 2020 року звернувся до суду з позовом до Служби автомобільних доріг в Житомирській області (тепер - Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області) про стягнення матеріальної та моральної шкоди (а.с.5-10, т.1).

З матеріалів справи вбачається, що вказана цивільна справа розглядалась досить тривалий час: позовна заява надійшла до суду 28.01.2020, провадження у справі відкрито 04.02.2020. Останні судові засідання призначалися на 22.02.2023, 14.03.2023 та 03.04.2023.

В судових засіданнях, призначених на 22.02.2023 та 14.03.2023 представник позивача участі не брав, подав заяву про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 03.04.2023 представник позивача був відсутнім. 03.04.2023 надіслав клопотання про розгляд справи без його участі.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що з урахуванням існуючої на час розгляду справи обстановки у Житомирській, Київській областях, що пов`язується, серед іншого, з рівнем безпеки у відповідній місцевості як гарантією дотримання безумовного права громадян на життя та здоров`я учасників справи, та дійшов висновку про можливість позивача (представника) бути присутнім у судовому засіданні або подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів не повністю погоджується із судовим рішенням суду першої інстанції.

Дослідивши матеріали справи колегією суддів встановлено, що в попередніх судових засіданнях 22.02.2023 та 14.03.2023 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 присутнім не був, від останнього до суду надійшли заява про відкладення розгляду справи. У судовому засіданні 03.04.2023 представник позивача був відсутнім, проте надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності, що підтверджується копією доданого до апеляційної скарги клопотанням, що було надісланим на електронну адресу суду першої інстанції 03.04.2023.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Суд першої інстанції в порушення норм процесуального права залишив поза увагою той факт, що явка позивача не визнавалася обов`язковою судом.

3 квітня 2023 року представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Отже, в такому випадку суд, відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України, виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, зобов`язаний розглянути спір по суті на підставі наявних у справі доказів.

Окрім того, апеляційний суд звертає увагу на тривалість розгляду справи в суді першої інстанції, що не було пов`язано з недобросовісним користуванням позивачем його процесуальними правами, чи їх зловживанням, а також зібрані судом докази, надані сторонами пояснення та заперечення щодо суті позовних вимог, зроблені в ході розгляду справи судові експертизи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на наведене ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 374, 379, 381, 382, 384, 389, 390,391 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 03 квітня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08.06.2023.

Головуючий Судді: