У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., за участі секретаря судового засідання Сухан Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Форкош Мирослави Михайлівни, про визнання права власності та витребування майна,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Форкош Мирослави Михайлівни, про визнання права власності та витребування майна.

29.11.2023 від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, яка мотивовано тим, що у провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа № 308/20696/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Форкош М.М про визнання права власності та витребування майна. Предметом даного спору є вимоги ОСОБА_1 щодо визнання та витребування на її користь з чужого незаконного володіння у ОСОБА_3 1/4 частину житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що підставою для даного звернення до суду стала та обставина, що 01 липня 1956 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (Відповідач 1) уклали шлюб. Від даного шлюбу в подружжя народилось двоє дітей ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 (Відповідач 2) та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 (Позивач). За час шлюбу подружжя в 1960 році побудувало житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 . На випадок смерті, він заповіту не залишив, відтак спадкування належного йому майна здійснюється за законом.

Після смерті батька відкрилась спадщина, до складу якої, зокрема, ввійшла 1/2 частина житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами. У зв`язку з відсутністю заповіту, спадкування здійснюється за законом.

Як вбачається із матеріалів справи до спадкоємців першої черги за законом належать дружина померлого ОСОБА_2 та діти померлого ОСОБА_8 та ОСОБА_3 .

Вказує, що вона та її мати ОСОБА_2 фактично вступили в управління та володіння спадковим майном, оскільки проживали в даному будинку на момент смерті батька та в подальшому вели спільне господарство.

Слід зазначити, що після того як вона вступила в управління та володіння спадковим майном, здійснювала розпорядженя та користування таким майном, та й звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за померлим батьком. Проте їй було відмовлено, оскільки не подано правовстановлюючих документів про належність житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же час, перешкодою для видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину на зазначений житловий будинок є відчуження даного будинку на користь брата Відповідача 2.

Відтак, вона змушена звернутись до суду з метою захисту своїх прав.

Пояснює, що при тому, нещодавно їй стало відомо, що ОСОБА_3 намагається переоформити спірне майно і цим самим, ухилитись від виконання можливого рішення суду та унеможливити витребування майна.

На підставі наведеного просила суд вжити заходи забезпечення позову у даній цивільній справі наступним шляхом:

- накласти арешт та заборонити передавати у власність, розпорядження, володіння, користування, оренду громадян чи юридичних осіб, укладати будь - які правочини, вносити до статутного фонду, укладати та підписувати договори оренди, заборонити будь-які дії, в тому числі будівельні та реконструкціїї щодо житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити його відчуження в будь який спосіб до розгляду даної справи по суті;

- заборонити ОСОБА_3 та іншим особам вселяти в житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 інших осіб до розгляду справи по суті.

За правилами ч. ч. 1, 3, 4 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

В силу положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України судом розглянуто дану заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Розглянувши вказану заяву про забезпечення позову, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

Статтею 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема згідно з п. п. 2, 10 ч. 1 даної статті позов забезпечується : забороною вчиняти певні дії; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Положенням ч. 3 ст. 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Як встановлено судом, предметом позову у даній справі є вимоги позивача про визнання та витребування на її користь з чужого незаконного володіння у ОСОБА_3 1/4 частину житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд бере до уваги доводи заявника про те, що відповідач в період розгляду справи, буде мати можливість здійснити ряд дій щодо спірного нерухомого майна, що в подальшому унеможливить ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, оскільки можуть вчинятися дії направлені на реалізацію спірного майна.

Відповідно до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Як встановлено судом, спірний житловий будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , щодо якого ставиться питання про вжиття заходів забезпечення позову, є предметом спору, а тому існує обґрунтоване припущення, що відповідач може здійснити відчуження належного йому майна, тобто, наявні передбачені процесуальним законодавством підстави для вжиття заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене та, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства та роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог позивача щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позову, в тому числі, співрозмірності заходів, який позивачі просять вжити у порядку забезпечення позову, ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд приходить до переконання, що між сторонами наявний спір щодо майна, а тому вимоги про забезпечення позову є співрозмірними позовним вимогам, а невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача.

Відтак, суд вважає, що вимоги по забезпеченню позову доцільно задовольнити, однак шляхом накладення арешту та заборони на відчуження нерухомого майна відповідача.

Що стосується інших заявлених вимог заяви про забезпечення позову, суд вважає такі неспіврозмірними із предметом позову, з яким звернувся позивач до суду.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

Як передбачено положеннями частини 8 статті 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляд судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 149-150,153,157 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву про забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову в цивільній справі № 308/20696/23, шляхом накладення арешту на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити його відчуження в будь який спосіб до розгляду даної справи по суті.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

Позивач (стягував) : ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

Відповідач (боржник) : ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 );

Відповідач (боржник) : ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 );

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Лемак