Справа № 307/4524/23
Провадження № 2-о/307/94/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2023 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Стецюк М.Д., секретар судового засідання Цех Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тячів цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , де заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, де заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин. В заяві зазначила, що ОСОБА_2 є її сином. 25 жовтня 1985 року вона уклала шлюб з ОСОБА_3 у відділі ЗАГС Неклиновського району м. Таганрог, Ростовської області, СРСР та змінила прізвище на « ОСОБА_4 ». Син ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 та через півроку після його народження вона повернулась з сином в смт.Тересва, Тячівського району, Закарпатської області. Згодом за допомогою адвоката поштою надіслала до суду в м. Таганрог заяву про розірвання шлюбу. Шлюб було розірвано в 1986 чи 1987 році, однак копію рішення вона так і не отримала і не змогла зберегти. Перебуваючи в Україні вона провела обмін паспорту громадянки СРСР та повернула дівоче прізвище - ОСОБА_5 . Далі, у 1999 році було проведено обмін паспорту неіснуючої держави СРСР на паспорт громадянки України. У 2015 році вона зверталась до ЗАГСу Неклинівського району м. Таганрог і їй надіслали довідку про те, що укладений між нею та ОСОБА_3 шлюб було розірвано, без зазначення підстав. У міграційній службі їй повідомили що збереглась лише заява Ф-1 від 1999 року щодо обміну паспорту, у якій зазначена підстава для обміну паспорту - паспорт взірця СРСР. Вона пенсійного віку, інвалід другої групи, немічна та потребує догляду та додаткової матеріальної допомоги сина. Тому вона звернулась за юридичною консультацією щодо можливості у судовому порядку стягувати аліменти з сина. Для цього їй потрібно довести родинні стосунки з сином, позаяк у свідоцтві про його народження мамою зазначено ОСОБА_6 , а у неї наразі не має належного підтвердження щодо зміни прізвища з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_4 » (Свідоцтва про шлюб) та зміни прізвища з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » (рішення суду, тощо). Утримання батьків дітьми є відповідною компенсацією за утримання і турботу, надану батьками дитині. Законодавчо обов`язок повнолітніх дітей утримувати батьків закріплений статтею 51 Конституції України та статтею 202 Сімейного кодексу України. Відтак, повнолітні діти зобов`язані утримувати своїх батьків якщо вони непрацездатні (особи, які досягли пенсійного віку, або особи з інвалідністю, у тому числі діти з інвалідністю, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку зі втратою годувальника відповідно до закону) та потребують матеріальної допомоги (особи, що не мають можливості забезпечити своє гідне існування у зв`язку з відсутністю пенсії чи її низького розміру). З метою підтвердження родинних відносин з сином вона не може звернутися до органів реєстрації актів цивільного стану та судових органів російської федерації через воєнний стан та агресію рф, розірвання всіх міжнародних договорів з цією країною. Їхні родинні відносини підтверджуються довідкою органів ЗАГС рф про укладення шлюбу, свідоцтвом про народження сина. В зв`язку з викладеним, просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

10 жовтня 2023 року ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд призначено проводити за правилами окремого провадження, а також запропоновано заінтересованій особі подати письмові пояснення.

В судове засіданні заявниця та її представник не з`явився, згідно поданої заяви, представник заявниці просив розглянути справу без його участі та участі заявниці.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви просив справу розглядати у його відсутності. Проти задоволення заяви не заперечує.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, приходить до наступного.

Судом встановлено, що згідно копії паспорту серії НОМЕР_1 виданого Тячівським РВ УМВС України в Закарпатській області 09 листопада 1999 року, прізвище, ім`я та по-батькові заявниці зазначено ОСОБА_1 (а.с.8).

Згідно копії повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тячівського районного управління юстиції у Закарпатській області від 07 листопада 2014 року заявниця значиться як ОСОБА_1 (а.с.3).

Відповідно до картки фізичної особи-платника податків, виданої 09 лютого 2001 року Державною податковою інспекцією у Тячівському районі, ідентифікаційний номер присвоєно ОСОБА_1 (а.с.10).

Згідно довідки про укладення шлюбу №8 від 15 січня 2015 року, виданої відлом РАЦС Некліновського району РО, російською мовою, вбачається, що наявний актовий запис про укладення шлюбу між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 №68 від 25 жовтня 1985 року, після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_4 », вказаний шлюб розірвано (а.с.6).

Відповідно до перекладу з російської мови на українську мову свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 10 січня 1986 року, посвідченого 06 грудня 2000 року, завідуючою Тячівською державною нотаріальною конторою Педан М.В., та зареєстрованого в реєстрі за № 1-1103, вбачається що батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначено: ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (а.с.4).

Згідно довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 300522 ОСОБА_1 є інвалідом другої групи(а.с.11).

Відповідно до ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

В п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" звертається увага судів на наступне: в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 273 ЦПК України (пункт 1 частини першої статті 315 діючого ЦПК України) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

У справах даної категорії, разом із заявою про встановлення факту родинних відносин, заявник повинен подати суду не тільки відмову органу, що видав документ про внесенні виправлень у документи, що підтверджують родинні відносини, але і достовірні дані про те, що встановлення факту породжує для них юридичні наслідки і не пов`язане із спором про право. Разом з тим, підтвердження родинних відносин між живими фізичними особами здійснюється іншим шляхом, в залежності від обставин.

Як видно з із тексту заяви та поданих документів, на час звернення до суду заяниця ОСОБА_1 та заінтересована особа ОСОБА_2 є живими особами.

Заявниця посилається на те, що встановлення юридичного факту їй необхідно для усунення розбіжностей у її прізвищі та у прізвищі сина для подальшої можливості стягувати аліменти з сина.

До того ж, заявниця не вказує, що вона чи її син звералися до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із відповідною заявою про внесення змін.

Син заявниці ОСОБА_2 є живим та об`єктивно можливо іншим чином (окрім встановлення фактів у судовому порядку) встановити кровну спорідненість між ними. Зокрема, живі громадяни не позбавлені права змінити своє ім`я, в тому числі прізвище, одержавши новий паспортний документ.

Тобто можливість встановлення судом будь-якого юридичного факту, у тому числі і родинних відносин, законодавець пов`язує з настанням для заявника певних юридичних наслідків.

Разом з тим, встановлення факту родинних відносин заявниці необхідно для можливості в майбутньому стягнувати аліменти з сина, тобто на даний час її права не порушенні, а отже не породжує для неї будь-яких юридичних наслідків.

Крім того, заяницею не доведено належними та допустимими доказами, що встановлення факту родинних відносин між нею та її сином неможливо в позасудовому порядку, а також не долучено доказів про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів.

З огляду на встановленні обставини, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги є такими, що не ґрунтуються на законі, а тому в їх задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 293, 315, 318, 319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , де заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 30-денний строк з дня його проголошення (складання).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відомості про учасників справи:

Заявниця ОСОБА_1 , жителька: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Заінтересована особа ОСОБА_2 , житель: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя: М.Д. Стецюк