КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Мицик Ю.С.
Єдиний унікальний номер справи № 753/5507/21
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

07 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Поліщук Н.В., Соколової В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шустенко Лілії Сергіївни, в інтересах якої діє адвокат Осіпов Олександр Андрійович, в частині оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року (в частині витребування доказів) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шустенко Лілії Сергіївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смолянінова Олена Ярославівна, про визнання договору дарування та заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року втретє зобов`язано приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шустенко Л.С. надати примірник заповіту, посвідчений 26.11.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шустенко Л.С., зареєстрований в реєстрі за №1028; договір дарування, посвідчений 26.11.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шустенко Л.С., зареєстрований в реєстрі за №1029, для дослідження експертам Київського НДІСЕ (адреса: м. Київ, вул. Смоленська, 6) протягом робочих годин з 08.30 до 16.00 у будь-який день, попередньо узгоджений з керівником відділу почеркознавчих досліджень за телефоном: .

Не погодившись із вказаною ухвалою, приватний нотаріус Шустенко Л.С. подала до суду апеляційну скаргу.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про повернення апеляційної скарги з таких підстав.

Як видно зі змісту оскаржуваної ухвали, суд вирішив питання щодо витребування доказів.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК, учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (в редакції Закону № 460-IX від 15 січня 2020).

Статтею353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані апеляційній скарги окремо від рішення суду.

Однак, оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про витребування доказів не передбачено статтею 353 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Цей припис згідно з позицією Конституційного Суду України слід розуміти так, що будь-яка ухвала суду підлягає перегляду в апеляційному порядку самостійно або разом з рішенням суду (абзац п`ятий підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2010 року № з-рп/2010).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03, § 22).

Правові висновки щодо порядку оскарження окремо від рішення суду ухвал суду першої інстанції висловлено Великою Палатою Верховного Суду в ухвалах від 13 червня 2018 року у справі № 522/14750/16-ц (провадження № 14-2054018), від 13 червня 2018 року у справі № 761/6099/15-ц (провадження № 14-184ЦС18), від 04 липня 2018 року у справі № 623/3792/15-ц (провадження № 14-2594018), у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 522/18296/14-ц (провадження № 14-62ЦС19).

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що встановлення у процесуальному законі переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені окремо від рішення суду стосовно суті спору, та відтермінування реалізації права на апеляційне оскарження з питань, які не перешкоджають подальшому провадженню у справі, до подання апеляційної скарги на рішення суду щодо суті спору є розумним обмеженням, що має на меті забезпечити розгляд справи впродовж розумного строку та запобігти зловживанням процесуальними правами, які можуть призводити до невиправданих зволікань під час такого розгляду. Така мета є легітимною.

Обмеження права на апеляційне оскарження окремо від рішення суду щодо суті спору ухвал, не передбачених у частині першій статті 353 ЦПК України, є передбачуваним, оскільки чітко регламентоване процесуальним законом. Звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу суду, що за законом не може бути окремо оскаржена в апеляційному порядку, учасник справи може спрогнозувати юридичні наслідки такого оскарження.

Отже, ухвала суду першої інстанції про витребування доказів у справі не може бути оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення, тобто, оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду, яким спір має бути вирішений по суті.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Враховуючи те, що ухвала суду першої інстанції про витребування доказів, відповідно до положень ЦПК України не входить до переліку ухвал, визначеного статтею 353 ЦПК України, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, суд доходить висновку про повернення апеляційної скарги особі, що її подала.

На підставі викладеного та керуючись ч. 5 ст. 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шустенко Лілії Сергіївни, в інтересах якого діє адвокат Осіпов Олександр Андрійович, в частині оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року (в частині витребування доказів) повернути скаржнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядкупротягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: