КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-з/947/764/23
УХВАЛА

07.12.2023 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Оксюта Марини Олександрівни про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, про стягнення аліментів на дитину, позбавлення батьківських прав та встановлення опіки,

ВСТАНОВИВ:

08.11.2023 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, про стягнення аліментів на дитину, позбавлення батьківських прав та встановлення опіки, в якій позивачка просить суд:

- позбавити ОСОБА_3 та ОСОБА_2 батьківських прав відносно ОСОБА_4 ;

- стягнути з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на свою користь аліменти на малолітню ОСОБА_4 , в твердій грошові сумі по 500,00 грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття;

- призначити ОСОБА_1 опікуном малолітньої ОСОБА_4 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 17.11.2023 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

У позовній заяві представником позивача заявлено клопотання про витребування доказів, а саме просить суд витребувати з Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав відносно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07.12.2023 року представником позивача додатково надано клопотання про витребування вказаного докази, з уточненням вимог, а саме представник просить суд витребувати з Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відносно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також висновок за наслідком доцільності призначення ОСОБА_1 опікуном над малолітньою дитиною.

У підготовче судове засідання призначене на 07.12.2023 року сторони по справі не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили, крім представника позивача від якої 07.12.2023 року надійшла до суду заява про підтримання заявленого клопотання та його розгляд за її відсутності.

Дослідивши вищевказане клопотання та оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Крім того, відповідно до положень ст.. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви.

Отже, приймаючи предмет та підстави позову, суд вважає, що заявлені до витребування докази стосуються предмета позову та є обов`язковими під час розгляду відповідного спору.

Крім того, мета процесуального механізму витребування доказів є допомогти сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно, що підтверджується обов`язком особи, яка заявляє клопотання про витребування доказів, долучити до нього відомості про неможливість отримання таких доказів особисто.

При цьому Європейський суд зауважив, що національні суди, застосовуючи процесуальні норми, повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням вищевикладеного, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі, з метою економії процесуального часу, оскільки докази, які просить витребувати представник позивача, безпосередньо стосуються предмета спору, є необхідними для ухвалення законного та обґрунтованого рішення по даній справі, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим до задоволення.

Частиною 11 статі 84 ЦПК України визначено, зокрема, що в ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Враховуючи наведене, суд покладає витрати, пов`язані з витребуванням доказів по цьому судовому рішенні, у разі їх наявності, на заявника клопотання: ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 12, 76-84 ЦПК України, ст. 19 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Оксюта Марини Олександрівни про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати з Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради (місцезнаходження: 65114, м. Одеса, вул. Академіка Корольова, 9) висновок за наслідком розгляду доцільності позбавлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьківських прав відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доцільність призначення опікуном малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - громадянку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Витрати пов`язані з виконанням ухвали суду покласти на: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Копію ухвали для виконання направити до Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради.

Роз`яснити, що у разі неможливості подати витребувані докази до суду, необхідно повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду окремому оскарженню від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено - 07.12.2023 року.

Головуючий Калініченко Л. В.