Провадження № 2/204/4377/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням (квартирою) та вселення до житлового приміщення,-

ВСТАНОВИВ:

08 листопада 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням (квартирою) та вселення до житлового приміщення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2023 року, цивільну справу 10.11.2023 року передано визначеному у справі головуючому судді Токар Н.В.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, з метою визначення підсудності, 10 листопада 2023 року судом був зроблений запит до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

30 листопада 2023 року на адресу суду надійшли відповіді від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради за вих. №3710 від 20.11.2023 року та за вих. №3712 від 20.11.2023 року щодо наявності відомостей про зареєстроване місце проживання відповідачів.

Ознайомившись із поданою позовною заявою, вважаю, що дана заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, проте в порушення зазначеної норми, позовна заява не містить:

-поштового індексу позивача,

-номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача,

-реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) відповідачів.

Крім того, за вимогами п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін, однак згідно долучених до позовної заяви документів та відомостей, які зазначені в позовній заяві, по-батькові відповідача « ОСОБА_3 » різниться між собою.

Згідно вимог частини 1,2 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивач подав позовну заяву в паперовій формі, проте, в порушення вимог частини 1,2 ст.177 ЦПК України, не додав до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З поданої позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру:

-зобов`язати відповідачів, власників спільної часткової власності 1/6 частини квартири, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , усунути перешкоди у користуванні належним позивачу на праві приватної власності 4/6 частини квартири АДРЕСА_1 шляхом зобов`язання солідарно звільнити житлове приміщення та надати право доступу до житла та вселитися,

-стягнути з відповідачів моральну шкоду в розмірі 21 000 грн.

Згідно положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року становить 2684 гривні.

Тому, за одну позовну вимогу немайнового характеру позивачу слід сплатити 0,4 відсотка прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 коп. (1073,60 грн. х 2 немайнові вимоги = 2147,20 грн.).

Враховуючи те, що позивачем при зверненні до суду з позовною заявою було сплачено 2 137,20 грн., позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 10,00 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів - Управління Державної казначейської служби України у Чечелівському районі м. Дніпра, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989253, Банк отримувача - ГУДКСУ у Дніпропетровській області, Код банку отримувача (МФО) 805012, Рахунок отримувача 0008, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа)».

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому, вважаю за необхідне, залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175,185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням (квартирою) та вселення до житлового приміщення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар