У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Фареник А.О.

розглянувши заяву представника позивача за первісним позовом - адвоката Дзюби М.І. про зустрічне забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 / в інтересах якого діє ОСОБА_3 /, третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод в користуванні квартирою та стягнення упущеної вигоди;

та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба в справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом скасування рішень державних реєстраторів, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить усунути перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення відповідачів та зняття їх з реєстрації місця проживання в квартирі.

Крім того, просить стягнути солідарно з відповідача та членів його родини (дружини та двох дітей) упущену вигоду у сумі 2 458 112, 13 гр.

21 червня 2022 року відповідач подав зустрічний позов про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом скасування записів про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав від 04 серпня 2021 року на ім.»я позивачки за первісним позовом.

Одночасно з зустрічним позовом представником відповідача до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 60, 3 кв.м.

Ухвалою суду від 04 липня 2022 року заява про забезпечення позову була задоволена.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 60, 3 кв.м.

Постановою Київського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року ухвала про забезпечення позову була скасована.

Прийнята нова постанова, якою заява про забезпечення позову була залишена без задоволення.

Постановою Верховного Суду від 23 грудня 2022 року постанова Київського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року була скасована, ухвала Солом`янського районного суду м. Києва від 04 липня 2022 року залишена в силі.

Представник позивача за первісним позовом - адвокат Дзюба М.І. звернувся до суду з зустрічним забезпеченням, яким просить вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення відповідачем на депозитний рахунок суду суму коштів у розмірі 500 000, 00 гр. у відшкодування можливих матеріальних збитків позивача внаслідок обтяження належної їй на праві власності квартири.

Представник відповідача подала до суду заперечення проти заяви, в яких посилається на те, що представником позивача не доведено необхідності застосування таких заходів.

Відповідач ОСОБА_2 не є власником спірної квартири, а представником позивача в заяві не підтверджено будь-якими доказами можливості відчуження ним вказаної квартири.

Крім того, представником позивача не надано будь-яких доказів матеріального стану відповідача та можливості застосування такого виду зустрічного забезпечення.

З урахуванням цього вважає, що обраний вид зустрічного забезпечення не призведе до виправданого обмеження його майнових прав, оскільки арештоване за ухвалою суду майно знаходиться у володінні позивачки.

З урахуванням цього просить відмовити в задоволенні заяви.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п.п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України одним із видів забезпечення позову є накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1)позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові;

2)або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Частиною 4 ст.154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1)надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2)вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

В ч.5 ст.154 ЦПК України зазначено, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Матеріалами справи підтверджується, що між сторонами тривалий час продовжуються судові спори щодо квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач зареєстрований в м. Києві та проживає в спірній квартирі, відстоюючи в суді своє право на неї.

Подаючи заперечення проти заяви про зустрічне забезпечення, представником відповідача надана копія позову, з якої вбачається, що в провадженні суду з 2018 року перебуває справа по спору між сторонами про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

Встановлено та не заперечується сторонами, право власності на квартиру на даний час зареєстроване за позивачкою.

З урахуванням цього, предмету спору сторін, суд вважає, що визначені законом підстави вжиття заходів зустрічного забезпечення відсутні, а їх незастосування не порушить майнові права позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача за первісним позовом - адвоката Дзюби М.Ю. про зустрічне забезпечення позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А. Шереметьєва