Справа № 643/5632/23
Провадження № 2/643/2307/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.12.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Семенової Я.Ю.,

за участю секретаря судового засідання - Степанюк Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим в особі представника адвоката Савченка В`ячеслава Анатолійовича до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Савченка В.А. через підсистему електронний суд звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич К.В., в якому просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою 08 квітня 2013 року, зареєстрованим в реєстрі за №8-185, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , тривалістю в два місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилався, що він є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно частки квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12 листопада 2009 року. Зазначив, що він не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки в колі сім`ї (померла матір, батько та позивач) існувала думка та стале усвідомлення того, що після смерті матері її майно буде успадковане її чоловіком - ОСОБА_2 , оскільки він не мав власного нерухомого майна та йому ніде буде жити. Однак, як з`ясувалося приблизно в червні 2023 року в результаті розмови позивача з батьком ОСОБА_2 , останній не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки знав, що наявний заповіт на користь сина - ОСОБА_1 (позивача), який йому передала померла дружина ОСОБА_3 . Тобто батько позивача, який знав про заповіт, свідомо приховав від позивача інформацію про наявність заповіту та дійсну волю спадкодавця. Позивач посилається, що він до червня 2023 року не знав про наявність заповіту на його користь та волю його матері (виражену письмово) щодо успадкування майна, а та обставина, що батько умисно та свідомо приховав від нього інформацію щодо наявності заповіту, і стала причиною неподання відповідної заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк. Коли він дізнався від батька про заповіт матері та, отримавши заповіт, він 09 червня 2023 року звернувся до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , на нерухоме майно 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 . Однак, постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської ДНК Радкевич К.В. про відмову у вчинені нотаріальних дій від 09.06.2023, зареєстровано в реєстрі за №630/02-31, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини. Посилався, що, оскільки він не знав про наявність заповіту, нотаріусом йому не було повідомлено жодним чином про наявність спадкових прав за заповітом, батько позивача, у якого був наявний заповіт, свідомо та умисно приховав інформацію про наявність заповіту, враховуючи наявність в Україні воєнного стану, ОСОБА_1 пропустив строк на прийняття спадщини за заповітом після смерті своєї матері з поважних причин, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на наведене він вимушений звернутися до суду із позовом про визначення йому додаткового строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , тривалістю у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Аргументи учасників справи

Відповідач ОСОБА_2 27 вересня 2023 року через канцелярію суду надав суду заяву, в якій зазначив про можливість розгляду справи за його відсутності, у наданій заяві зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог.

22 листопада 2023 року від відповідача Харківської міської ради в особі представника Кукуєвої В.І., яка діє в порядку самопредставництва, надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому представник відповідача просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування висловленої позиції зазначив, що Харківська міська рада вважає, що доводи позивача про необізнаність щодо існування заповіту не є переконливими, оскільки позивач мав зі спадкодавцем близькі родинні зв`язки, а заповіт було складено ще у 2013 році. При цьому факт необізнаності позивача про наявність заповіту на його користь підтверджується лише доводами самого позивача. Посилається, що навіть якщо позивач був необізнаним про існування заповіту, він є сином спадкодавця, а тому мав право звернутися до нотаріуса із заявою як спадкоємець за законом. Посилання позивача на те, що спадщину після смерті ОСОБА_3 мав прийняти батько позивача ОСОБА_2 , на думку представника відповідача, не є поважною причиною пропуску на подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи усталену судову практику з приводу того, що невизначеність між спадкоємцями, хто саме буде приймати спадщину, не є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Від представника третьої особи заступника завідувача Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Лариси Гончаренко надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

Рух справи

Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 30 червня 2023 року відкрив провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначив проведення підготовчого засідання.

Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 27 вересня 2023 року задовольнив клопотання представника позивача про витребування доказів, витребувано у Другої Харківської міської державної нотаріальної контори інформацію: чи відкривалася спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та, в разі наявності, витребувано засвідчену копію такої спадкової справи; витребувано інформацію: чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та чи залишала вона заповіт на випадок своєї смерті.

29 вересня 2023 року на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова про витребування доказів від Другої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли витребувані судом докази.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2023 року підготовче провадження по справі закрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, від представника позивача до суду надійшла заява про можливість розгляду справи за відсутності позивача та його представника, у поданій заяві просять позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином та своєчасно, через канцелярію суду надав заяву про можливість розгляду справи за його відсутності, в якій не заперечував проти задоволення позовних вимог.

Представник відповідача Харківської міської ради не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, скористався процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, у відзиві просить проводити розгляд справи за відсутності представника Харківської міської ради.

Представник Другої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, від заступника завідувача Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Лариси Гончаренко надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином та своєчасно сповіщені про дату, час і місце розгляду справи, враховуючи, що від усіх учасників справи надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, відповідач ОСОБА_2 надав суду заяву про визнання позовних вимоги, представник відповідача Харківської міської ради скористався процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності сторін, їх представників та представника третьої особи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Як установлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 25 січня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про що 25 січня 2022 року складено відповідний актовий запис №1521 (а.с. 18).

Як убачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 14 червня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції міста Харкова, ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_1 , батьками якого записані: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_3 (а.с. 17).

Згідно з копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , виданого 16 травня 1998 року Московським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова, 16 травня 1998 року Московським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , актовий запис за №536 (а.с. 21).

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 12 листопада 2009 року, реєстраційний №5-09-314254-Ці, м. Харків, виданого за підписом Заступника начальника управління Відділу приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_1 . 22 грудня 2009 року право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано у Міському бюро технічної інвентаризації на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло за ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , записано в реєстрову книгу за №П-5-75443 (а.с. 19-20).

Згідно із заповітом, складеним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідченим 08 квітня 2013 року державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Литвиненко Ю.Ю., ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким все її майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалось, все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона має право за законом, заповідає своєму сину, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 08 квітня 2023 року вказаний заповіт було зареєстровано у Спадковому реєстрі за №54353949 приватним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори (а.с. 15).

09 червня 2023 року державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич К.В. прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно з якою ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Вказану постанову державний нотаріус обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 було пропущено строки подачі заяви про прийняття спадщини. Також роз`яснено, що для продовження строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 може звернутися до суду (а.с. 11-13).

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) №72777753, виданою 09.06.2023 державним нотаріусом Радкевич К.В., заповіт ОСОБА_3 за № 54353949, посвідчений 08.04.2013 П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою (колишня Одинадцята Харківська ДНК), бланк ВТС 420611, є чинним (а.с. 77).

09 червня 2023 року ОСОБА_1 подав до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ 09 червня 2023 року за №398, на підставі заяви ОСОБА_1 заведено спадкову справу №165/2023 (а.с. 73).

Відповідно до Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72777600, виданої 09.06.2023 Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою (колишня Одинадцята Харківська ДНК), інформація про наявність заведених спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 76).

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72777753 від 09.06.2023, заповіт ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідчений 08 квітня 2013 року П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою (колишня Одинадцята Харківська ДНК), зареєстровано в реєстрі за №8-165, є чинним (а.с. 77).

Згідно з довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 09.06.2023, станом на 24.01.2022 за адресою АДРЕСА_2 , перебувала на реєстраційному обліку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 81).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач посилався на свою необізнаність про існування заповіту.

Крім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено.

У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 451/2023 від 26 липня 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 3275-IX від 27.07.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час.

Вказані обставини, на думку суду, перешкодили ОСОБА_1 , як спадкоємцю за заповітом, вчасно звернутися із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у його право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Серед іншого, суд зважає на те, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові, прийнятій Верховним Судом України 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, постанові, прийнятій Верховним Судом 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19.

Що стосується посилань представника відповідача у відзиві на позовну заяву на те, що, позивач має зі спадкодавцем близькі родинні зв`язки, є її сином, а тому, на думку представника Харківської міської ради, доводи позивача щодо його необізнаності про існування заповіту на його користь не є переконливими. Разом з тим, суд зважає на те, що наявність родинних зв`язків між позивачем та його померлою матір`ю не кореспондує виникнення в позивача обов`язку щодо його беззаперечної обізнаності з приводу намірів та волевиявлень його матері.

Ураховуючи, що після смерті ОСОБА_3 позивач є спадкоємцем за заповітом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини через наявні в нього об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивач пропустив строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, як про це дійшов висновку Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду в постанові, прийнятій 17.10.2018 по справі №681/203/17-ц.

Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивача ОСОБА_1 та відповідно відновлення його законних прав як спадкоємця в порядку спадкування за законом, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просив у пред`явленому позові позивач, буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 11, 12, 13, 81, 89, 209, 247, 258, 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 , поданий в особі представника адвоката Савченка В`ячеслава Анатолійовича до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Харкові.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_4 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 ;

відповідач Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, №7;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової карти платника податків невідомий, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_4 ;

третя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна, адреса місцезнаходження: 61093, м. Харків, вул. Озерянська, буд. 6.

Повне судове рішення складено і підписано 08 грудня 2023 року.

Суддя: Я.Ю. Семенова