ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3622/18
провадження № 2/753/156/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Король Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, вселення в квартиру,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідачів про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, вселення в квартиру.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, вселення в квартиру без розгляду, оскільки позивач та/або її представник 20.09.2023 року та 7.12.2023 року повторно не з`явились у судові засідання, при цьому позивач та її представник були двічі повідомлені судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у її відсутність або у відсутність свого представника позивач не зверталась.

Заслухавши думку представника відповідачів, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 27.02.2018 року (т.1, а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Даниленка В.В. від 1.03.2018 року було відкрито провадження у справі (т.1, а.с.19-20).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2020 року дана цивільна справи була передана судді Колеснику О.М. (т.1, а.с.162) для подальшого її розгляду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 19.10.2021 року було поновлено провадження по даній справі після її зупинення суддею Даниленком В.В. (т.1, а.с.179).

28.06.2023 року в судовому засіданні було оголошено перерву на 20.09.2023 року на 15-45 годин у зв`язку неявкою представника відповідачів (т.2, а.с.43-44). Після закінчення судового засідання представник позивача ОСОБА_9 поставив особисто свій підпис у розписці про те, що він ознайомлений з наступною датою розгляду справи (т.2, а.с.45).

В судове засідання 20.09.2023 року позивач та/або його представник не з'явились (т.2, а.с.57-58), що стало підставою для відкладення розгляду справи на 7.12.2023 року на 16-00 годин, про що були повідомлені позивач ОСОБА_5 та її представник ОСОБА_9 як шляхом направленням судового повідомлення, так і шляхом направлення SMS-повідомлень на їх мобільні телефони вказані у позові та заявах (т.2, а.с.60-61; 63). Представник позивача ОСОБА_9 отримав судове повідомлення особисто 20.11.2023 року (т.2, а.с.65), а SMS-повідомлення на свій мобільний телефон отримав 22.09.2023 року о 18-56 годин (т.2, а.с.72). Позивач ОСОБА_5 судове повідомлення не отримала за відсутністю адресата за вказаною адресою (т.2, а.с.69), а SMS-повідомлення на свій мобільний телефон отримала також 22.09.2023 року о 18-56 годин (т.2, а.с.71).

Але в судове засідання 7.12.2023 року ні позивач, ні будь-який її представник(и) не з'явилась (лись) повторно.

Як регламентовано ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Суд розцінює вказані неявки до суду позивача та/або її представника 20.09.2023 року та 7.12.2023 року без поважних підстав, оскільки позивач не надала будь-яких доказів поважності її неявки до суду та/або свого представника на вказані дати, при цьому, приймаючи до уваги предмет позову та тривалість розгляду справи, вона мала можливість і достатній обсяг часу передати свої повноваження будь-якому іншому представнику на представлення інтересів позивача в суді по даній цивільній справі.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між вказаними судовими засіданнями, тобто між 20.09.2023 року та 7.12.2023 року пройшов понад шестимісячний термін, однак вказані процесуальні особи, позивач та/або його представник (и) не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 7.12.2023 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або представник (представники) позивача 20.09.2023 року та 7.12.2023 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач та її представник були двічі повідомлені судом про розгляд справи належним чином за адресою місця реєстрації та проживання, вказаної в позові, та шляхом направлення SMS-повідомлення на їх мобільні телефони, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність або у відсутність своїх представників перед початком даного розгляду справи позивач не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 69 місяців, що значно перевищує розумний строк розгляду справи, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлена права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130, 210; 222; 223; п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, вселення в квартиру залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення.

Суддя :