Провадження №: 2/755/6701/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" грудня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інком-Будівництво», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванова Олена Павлівна, Державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набок Віталій Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пахниць Наталя Вікторівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кара Олександр Олександрович, про витребування майна та визнання права власності на нерухоме майно, -

у с т а н о в и л а:

04.10.2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інком-Будівництво», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванова Олена Павлівна, Державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набок Віталій Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пахниць Наталя Вікторівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кара Олександр Олександрович, про витребування майна та визнання права власності на нерухоме майно.

Ухвалою суду від 09.10.2023 року задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову та накладено арешт на належну відповідачці ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 .

06.12.2023 року до суду надійшло клопотання відповідачки ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення, у якому відповідачка просить застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 350000,00 грн. у строк, передбачений п. 8 ст. 154 ЦПК України.

Вимоги клопотання мотивовано тим, що 21.09.2023 року відповідачка за договором купівлі-продажу придбала квартиру АДРЕСА_1 . Квартира була придбана без будь-якого оздоблення, «після будівельників». Родина відповідачки придбала необхідні будівельні матеріали та планувала до кінця року переїхати у частково відремонтовану квартиру. Відповідачка вже понесла значні витрати на ремонт та придбання квартири, а в зв`язку з накладення арешту відповідачка не може вільно розпоряджатися своєю власністю та несе витрати на оренду іншого житла. Судовий розгляд справи триватиме і арешт буде діяти 2,5 - 3 роки. За теперішньою ціною оренди житла збитки від забезпечення позову становитимуть в середньому 350000,00 грн. Оренда двокімнатної квартири з ремонтом та усім оздобленням може становити від 15 тис. на місяць.

Вивчивши зміст клопотання про зустрічне забезпечення та додатки до нього, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про те, що вказане клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Статтею 154 ЦПК України, яка регламентує зустрічне забезпечення, визначено, що:

1. Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

2. Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

3. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

4. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

5. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

6. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

7. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

8. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

9. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

10. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

11. Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

За змістом ст. 22 ЦПК України,

1. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

2. Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення суд не вбачає, оскільки стороною відповідача не доведено наявності жодної із підстав, які передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Аналіз пункту 1 частини третьої статті 154 ЦПК України свідчить про те, що для його застосування необхідно встановити сукупність таких обставин:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України;

2) позивач або взагалі не має на території України майна або розмір (вартість) його майна на території України недостатній для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Тобто на суд покладається обов`язок застосувати зустрічне забезпечення лише за наявності одночасного встановлення зазначених обставин у їх сукупності.

Аналогічний за змістом правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 червня 2021 року у справі №295/940/20, від 01 квітня 2020 року у справі №318/854/18, від 31.08.2023 року у справі №482/1103/22.

Стосовно посилань представника відповідача на те, що оренда іншого житла для проживання її родини становитиме 350000,00 грн. і це є збитками відповідача спричиненими забезпеченням позову суд вважає безпідставними.

Накладення арешту на квартиру не є її знищенням чи зменшенням вартості нерухомого майна, не позбавляє відповідача можливості розпорядитись своєю власністю у разі відмови в задоволенні позову та зняття арешту з майна, а також не позбавляє відповідачку права користуватись квартирою, проживати у ній та здійснювати необхідний ремонт.

Заходи забезпечення позову є тимчасовими і на переконання суду, невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить прав заявника.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 154, 259-261, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інком-Будівництво», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванова Олена Павлівна, Державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набок Віталій Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пахниць Наталя Вікторівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кара Олександр Олександрович, про витребування майна та визнання права власності на нерухоме майно - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 07.12.2023 року.

Суддя -