Справа № 366/1670/23
Провадження № 2/366/357/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09.06.2023 смт. Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області у складі головуючої судді Слободян Н.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого підприємства «Північна Пуща» про стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за затримку розрахунку,

в с т а н о в и л а:

07.06.2023 позивач звернувся зазначеною вище позовною заявою до відповідача, у якій просив:.

1. Стягнути з відповідача на його користь нараховану, але не виплачену під час звільнення заробітну плату у сумі 52 213,02 грн.;

2. Стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 52 213,02 грн.

Ч.1 ст. 175 ЦПК України визначено, що «Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вважаю, що дану позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник у день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Відповідальність за затримку розрахунку при звільненні встановлено статтею 117 КЗпПУ, згідно з приписами якої в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його СЕРЕДНІЙ ЗАРОБІТОК за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Отже, стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу.

При цьому, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою НЕ є основною чи додатковою заробітною платою, а також НЕ є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні НЕ ВХОДИТЬ до структури заробітної плати.

А тому пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, НЕ ПОШИРЮЄТЬСЯ на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ (в усіх судових інстанціях).

Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Сума судового збору, який підлягає оплаті згідно п.1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», становить 2684 грн.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, заявляючи вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, позивач не долучив до позову відповідного доказу щодо розміру такого середнього заробітку, звернення до відповідача за такою довідкою, чи клопотання до суду про витребування такої довідки з обґрунтуванням неможливості її отримання.

Згідно з ст. 49 КЗпП роботодавець зобов`язаний видати працівникові на його вимогу довідку про його роботу на даному підприємстві, в установі, організації із зазначенням спеціальності, кваліфікації, посади, часу роботи і розміру заробітної плати.

Відсутність зазначеного доказу позбавить суд можливості визначити розмір середнього заробітку згідно з вимогами чинного законодавства.

У відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків заяви буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого підприємства «Північна Пуща» про стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за затримку розрахунку залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та для сплати судового збору, а саме: надати суду довідку про розмір середньомісячного заробітку або обґрунтування причин неможливості надання такої довідки суду;

Сплатити судовий збір за вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 2684 грн., який сплачується за такими реквізитами: , банк отримувача Казначейство України, код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0010812, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначенні платежу «Судовий збір».

Роз`яснити позивачу, що в разі виконання у встановлений строк вимог ухвали, визначених статтями 175 і 177 цього ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню .

Суддя Н.П. Слободян