ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9919/22
провадження № 2/753/691/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Дубінкіної М.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідачки Костинчука П.М. ,

представника третьої особи, яка не заявляє самостійних

вимог щодо предмету спору Служби у справах дітей

Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації Аксьонової Н.О.,

представника органу опіки і піклування Виродової Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Якимовича О. В. про визнання зловживання процесуальними правами, про застосування до представника відповідачки ОСОБА_4 - адвоката Костинчука П.М. заходів процесуального примусу і про прийняття окремої ухвали,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Якимович Олександр Вікторович,

до ОСОБА_4 , в інтересах якої дії представник - адвокат Костинчук Павло Михайлович,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації

орган опіки та піклування - Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація

про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів та часу у вихованні та спілкуванні з дитиною, -

ВСТАНОВИВ:

22.11.2023 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Якимовича О.В., у якій заявлено три клопотання: 1) визнати зловживанням процесуальними правами процесуальних дій, вчинених представником відповідачки - адвокатом Костинчуком П.М. у зв`язку з розглядом справи; 2) застосувати до представника відповідачки - адвоката Костинчука П.М. заходів процесуального примусу у вигляді шрафу; 3) постановити окрему ухвалу на адресу Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про порушення адвокатом Костинчуком П.М. чинного законодавства.

В обґрунтування заяви зазначено, що судові засідання у даній справі неодноразово відкладалися з ініціативи представника відповідачки. Систематичний характер подання представником відповідачки клопотань про відкладення судових засідань свідчить про його недобросовісність, спланованість та послідовність дій задля безпідставного затягування і перешкоджання розгляду справи. Такі дії, на думку представника позивача, є умисними, направленими на протиправне перешкоджання здійсненню судочинства та збільшення витрат на правничу допомогу, а також є проявом неповаги до суду та інших учасників судового процесу, що вважається зловживанням процесуальними правами та обов`язками. Серед іншого, представник позивача посилається на систематичне подання через канцелярію суду заяв про відкладення судових засідань та про відвід судді. Зазначені обставини у своїй сукупності спонукали представника позивача порушити перед судом відповідні питання.

В судовому засіданні позивач, його представник і представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей Дарницької районної державної адміністрації Аксьонова Н.О. підтримали заяву, просили її задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідачки заперечив проти задоволення заяви.

В судовому засіданні представник органу опіки та піклування Виродова Ю.М. при вирішенні порушених у заяві питань поклалася на розсуд суду.

Заслухавши учасників справи, суд вважає клопотання представника позивачки, зазначені у заяві такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання про визнання зловживанням процесуальними правами вчинених процесуальних дій представником відповідачки суд визнає необґрунтованим з наступних підстав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин (постанова ОП КЦС ВС від 11.11.2019 у справі №337/474/14).

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом). Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність (ухвала КЦС ВС від 13.10.2021 у справі №707/1491/21

З урахуванням зазначених правових висновків Верховного Суду, суд вважає, що неодноразовість подання представником відповідачки аналогічних за змістом заяв та клопотань не може бути розцінене як зловживання процесуальними правами з огляду на те, що хоча вони дублюють частково зміст одне одного, але належним чином обґрунтовані, пропорційні легітимній меті, яка встановлює таке право.

До того ж, сторона позивача на момент вчинення представником відповідачки процесуальних дій не заявляла про зловживання представником відповідачки процесуальними правами, а суд не визнавав зловживанням процесуальними правами вчинені представником відповідачки процесуальні дії (подання клопотань та заяв про відвід), а розглянув ці клопотання по суті та постановив відповідні ухвали.

Клопотання про застосування заходів процесуального примусу у вигляді штрафу суд визнає необґрунтованим з наступних підстав.

Учасники справи мають право звернутися до суду з клопотанням про застосування заходів процесуального примусу у якому висловити свої міркування про наявність встановлених ЦПК України підстав їх застосування.

За змістом таке клопотання не може бути вимогою до суду про застосування заходів процесуального примусу, а відповідно суд може тільки врахувати чи не врахувати висловленні в клопотанні міркування про застосування заходів процесуального примусу. Наявність такого клопотання не є обов`язковою умовою застосування заходів процесуального примусу з огляду на те, що їх застосування можливо, якщо це прямо передбачено нормами ЦПК України.

Штраф як захід процесуального примусу застосовується до учасника справи або до його представника у випадках зловживання процесуальними правами, вчиненні дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству (ст.143, ст.148 ЦПК України).

Такими випадками відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України визнаються наступні випадки невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, як ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу та зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

Суд не визнавав зловживанням процесуальними правами подання представником відповідачки клопотань з процесуальних питань та заяв про відвід, а розглянув ці клопотання по суті та постановив відповідні ухвали. Отже відсутні передбачені законом підстави для застосування до представника відповідачки заходу процесуального примусу у вигляді штрафу.

Клопотання представника позивача про постановлення судом окремої ухвали суд визнає необґрунтованим з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Відповідно до п. 10 ч. 1 статті 23 ЦПК України забороняється винесення окремої ухвали (постанови) суду щодо правової позиції адвоката у справі. Разом з тим окрема ухвала як інструмент протидії у разі зловживання процесуальними правами, може бути постановлена судом у випадку зловживання адвокатом як учасником справи процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків або іншого порушення законодавства.

За змістом ч. 1 ст. 262 ЦПК України постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду. Як вид судового рішення окрема ухвала може бути постановлена судом на стадії ухвалення рішення по суті спору, а не на стадії розгляду заяв та клопотань у судовому засіданні (ст.222 ЦПК України)

Керуючись ст. 2, 13, 43, 260, 261 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Якимовича Олександра Вікторовича.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 05.12.2023.

Суддя: Л.М. Осіпенко