Ухвала

05 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 757/16165/21

провадження № 61-16238ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу Офісу Генерального прокурора на рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути на його користь з Державного бюджету України вартість не повернутого автомобіля марки «ТОУОТА CAMRY» у розмірі 154 408,00 грн; суму розмитнення автомобіля марки «LEXUS СТ200Н» у розмірі 219 778,00 грн; відсотки за депозитом за річне користування Генеральною прокуратурою України вилученими грошовими коштами в сумі 1 152 709,00 грн; суму недоотриманих коштів за виконану роботу в розмірі 12 520 125,00 грн; відшкодування моральної шкоди в розмірі 31 000 000,00 грн та витрати на оплату послуг адвоката в розмірі 253 500,00 грн.

Печерський районний суд м. Києва рішенням від 18 квітня 2023 року позов задовольнив частково. Стягнув з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування матеріальної шкоди 2 950 267,00 грн та 871 000,00 грн моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства, прокуратури і суду. В решті позову відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 26 вересня 2023 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , Офісу Генерального прокурора та Державної казначейської служби України залишив без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року - без змін.

15 листопада 2023 року Офіс Генерального прокурора подав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року (повний текст якої складено 16 жовтня 2023 року) у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 24 листопада 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали, а саме - заявнику слід було надіслати на адресу суду документ про сплату судового збору, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

29 листопада 2023 року на виконання вимог вказаної ухвали Офіс Генерального прокурора подав до Верховного Суду матеріали на усунення недоліків. Вимоги ухвали заявником виконано.

В касаційній скарзі Офіс Генерального прокурора, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року в частині задоволених позовних вимог та в цій частині ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову; в іншій частині судові рішення залишити без змін.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на те, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме:

- щодо застосування частин першої, другої, сьомої статті 1176 ЦК України та пункту 1 частини першої статті 1 та пункту 2 частини першої статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду» у взаємозв`язку з пунктом 3 Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду», затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України та Міністерства фінансів України від 04 березня 1996 року № 6/5/3/41, щодо відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством та судом за умови відсутності у особи процесуального статусу підозрюваного та неприйняття стосовно нього остаточного процесуального рішення;

- щодо застосування пунктів 2, 4 статті 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду» до механізму визначення вартості майна, що підлягало поверненню, зокрема, щодо перерахунку такої вартості в національній валюті в залежності від зміни курсу іноземної валюти, а також щодо того, чи має враховуватися амортизація майна при визначенні його вартості станом на час постановлення рішення у справі;

- щодо можливості застосування пункту 2 статті 3 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду», тобто стягнення відсотків за користування вкладами, до коштів, вилучених у особи в готівковій формі;

- щодо того, якими саме доказами має підтверджуватися розмір сум, сплачених громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги, та відшкодованих йому у відповідності до приписів пункту 4 статті 3Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду».

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 04 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити.

Разом із цим Офіс Генерального прокурора звернувся з клопотанням про зупинення виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанови Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року до закінчення касаційного провадження у справі, яке мотивовано тим, що економіка країни зазнала негативного впливу через ведення бойових дій, що зумовлює зменшення надходжень грошових коштів до Державного бюджету України. Для забезпечення збалансованості інтересів та запобіганню порушення фінансових інтересів держави є необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень.

Клопотання підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Відповідно до частини першої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет спору, з метою забезпечення балансу інтересів сторін, Верховний Суд зробив висновок про необхідність зупинення виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року до закінчення касаційного провадження у справі.

Разом із тим, постановою Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року залишено без змін, тому вона не підлягає примусовому виконанню, отже підстав для задоволення клопотання про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року немає.

Також, в касаційній скарзі Офіс Генерального прокурора заявив клопотання про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора немає.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Офісу Генерального прокурора на рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування.

Клопотання Офісу Генерального прокурора про зупинення виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року та постанови Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року задовольнити частково.

Зупинити виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року до закінчення касаційного провадження у справі.

Відмовити в задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов