У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

07.12.2023 року м.Мостиська

єун 944/5648/23

провадження № 2-о /448/51/23

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Юрія БІЛОУСА,

при секретарі судового засідання Ірині РОМАНЧЕНКО,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та Управління соціального захисту населення Яворівської районної державної адміністрації Львівської області,

про: визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

Представник заявника адвокат Яцишин І.В., звернувся до суду з заявою про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення заявника ОСОБА_1 , його опікуном.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 11.09.2023 року матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та Управління соціального захисту населення Яворівської районної державної адміністрації Львівської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна передано за підсудністю до Мостиського районного суду Львівської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2023 року, заяву передано на розгляд судді Білоусу Ю.Б., який своєю ухвалою від 20.11.2023 року відкрив провадження та постановив розгляд справи проводити в порядку окремого провадження та з метою виконання вимог ч.1 ст. 189, ч.1 ст.298 ЦПК України розпочато підготовче провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до частини 3 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб ( ч.4 ст.294 ЦПК).

Оскільки справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, тому, відповідно до приписів частини 11 статті 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Після відкриття провадження у справі, встановлено, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, а тому заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статті 41 ЦК України правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Частиною 1 статті 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно із частиною 1 статті 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме: за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства, захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17.06.1999 року, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Заявник в прохальній частині заяви просить суд призначити його опікуном, проте в заяві не вказує чи звертався він до органів опіки та піклування щодо можливості призначення його опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у випадку визнання останнього недієздатною особою, та чи було постановлено висновок з приводу цього питання органами опіки та піклування.

Таким чином, призначення опікуна над недієздатною особою можливо тільки за поданням (висновком) органу опіки та піклування щодо доцільності (можливості) призначення заявника опікуном (ст.60 ЦК України), але заявником до заяви не надано подання про призначення опікуном ОСОБА_1 .. Аналогічно, суду не надано клопотання про витребування подання (висновку) органу опіки та піклування щодо доцільності (можливості) призначення заявника опікуном відповідно до положень ст.60 ЦК України).

Суд звертає увагу, що заявник не залучає до участі у справі в якості заінтересованої особи орган опіки та піклування за місцем реєстрації та проживання особи, стосовно якої вирішується питання визнання недієздатною, в зв`язку з чим заявнику необхідно уточнити коло заінтересованих осіб по справі.

Згідно вимог частини 3 статті 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вказаних вимог закону до заяви не додано документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги заявника.

Зокрема, заявник в своїй заяві вказує, що він є двоюрідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого просить визнати недієздатним, проте до заяви не додано належних доказів на підтвердження родинних відносин між останніми.

Зокрема, як вбачається із свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 , її батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Разом з тим, у заяві заявник просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, заявнику необхідно подати суду докази наявності родинних відносин між ним та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі наведеного, вважаю за необхідне залишити вказану заяву без руху, надавши заявнику строк для усунення її недоліків, викладених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись статтями 185 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та Управління соціального захисту населення Яворівської районної державної адміністрації Львівської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху та роз`яснити, що у випадку невиконання ним у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, заява буде залишена без розгляду.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Юрій БІЛОУС