Справа №:755/5994/22
Провадження №: 2/755/1383/23
У Х В А Л А

"06" грудня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно ПА.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залучення співвідповідача та третьої особи та прийняття уточненої позовної заяви в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання іпотечного договору припиненим, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача та третіх осіб ОСОБА_2 заявив усне клопотання про залучення до участі у справі АТ «УкрСиббанк» як співвідповідача та третю особу ТОВ «Вердикт Капітал», з огляду на що просив прийняти заяву про уточнення позовних вимог, яке обґрунтовував тим, що іпотечним договором забезпечувались два кредитні договори.

Інші учасники справи у підготовче судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши клопотання представника позивача та третіх осіб, вивчивши уточнену позовну заяву, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17.01.2023 відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просив суд: визнати іпотеку за іпотечним договором №59476 від 23.07.2007 року, зареєстрованим у реєстрі за № 2504к, укладеним між ОСОБА_1 та Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк», право іпотекодержателя за яким перейшло до Публічного акціонерного товариства «Дельта банк», який був посвідчений державним нотаріусом Приватним нотаріусом Чернокур О.М. - припиненою; припинити запис про іпотеку і заборону відчуження нерухомого майна, накладену Приватним нотаріусом Чернокур О.М. на належну ОСОБА_1 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровану у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 16.06.2006 за № 32517467, 32517480, 5263085 (спеціальний розділ), 5263128 (спеціальний розділ).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23.05.2023 закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25.09.2023 суд постановив повернутись до розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання іпотечного договору припиненим, на стадію підготовчого провадження.

Процедурні питання заміни неналежного відповідача чи залучення співвідповідача визначені ст. 51 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Підстави та процесуальний порядок залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних щодо предмета спору, як учасників справи, регулюється положеннями ст. 53 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Аналізуючи вищевикладене, враховуючи підстави та предмет позову, суд вважає, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки АТ «УкрСиббанк» та ТОВ «Вердикт Капітал», у зв`язку з чим останні мають бути залучені до участі у справі в якості співвідповідача та третьої особи.

Згідно з ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Верховний Суд у постанові від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначав, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо.

При цьому, вказував про те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

За вимог п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

За вказаних обставин, оскільки розгляд справи перебуває на відповідній стадії - на стадії підготовчого провадження, суд вважає за можливе задовольнити клопотання представника позивача та третіх і прийняти уточнену позовну заяву, оскільки остання фактично не доповнена новими позовними вимогами, проте містить певні уточнення, які належним чином забезпечать виконання судового рішення у разі ймовірного задоволення позовних вимог позивача.

На підставі викладеного ст.ст. 49, 182, 197, 258, 260, 353-355 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залучення співвідповідача та третьої особи та прийняття уточненої позовної заяви - задовольнити.

Залучити до участі в справі у якості співвідповідача - Акціонерне товариство «УкрСиббанк» (, вул. Андріївська, 2/12, м. Київ).

Залучити до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (, вул. Кудрявський узвіз, 5-Б, м. Київ).

Прийняти в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання іпотечного договору припиненим - уточнену позовну заяву позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію, Акціонерного товариства «УкрСиббанк», треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання іпотечного договору припиненим (Вх.№60181 від 27.11.2023).

Направити залученим співвідповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію даної ухвали.

Зобов`язати позивача, відповідача, третіх осіб, протягом двох днів, з дня отримання копії даної ухвали, направити залученим співвідповідачу та третій особі, заяви по суті справи з відповідними додатками, що були подані до суду, в тому числі уточнену позовну заяву, а копії такого направлення подати до суду до наступного підготовчого судового засідання, яке відбудеться 16.01.2024 о 15:00 в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (вул. Пластова, 3, м. Київ).

Встановити строк для подання відповідачами відзиву на уточнену позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали та заяви. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на вказану заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на уточнену позовну заяву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Треті особи, що не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення на уточнену позовну заяву або відзиву на неї, які повинні відповідати вимогам частини третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання ухвали та заяви або відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на письмові пояснення третіх осіб протягом п`яти днів з дня їх отримання.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 07.12.2023.

Суддя: