справа № 619/2047/23
провадження № 2/619/354/23
РІШЕННЯ

іменем України

07 червня 2023 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Остропільця Є.Р.,

при секретарі Ковалевській Е.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області «Про визначення додаткового строку на прийняття спадщини»,-

ВСТАНОВИВ:

08.05.2023 позивачі звернулися до суду з позовом до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування позову зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на зазначений будинок.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який діє до цього часу.

З перших днів повномасштабного вторгнення росії в Україну, місто Харків знаходилося під постійними ракетними обстрілами, тому для збереження життя та здоров`я свого особистого, позивачі були вимушені виїхати за межі нашої держави. Де і перебували кінця березня 2023 року.

На початку квітня 2023 року, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Смоляної В.В. стосовно прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їм було рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання.

Також, їм стало відомо про існування заповіту складеного ОСОБА_3 від 06 квітня 2004 року.

У встановлений законом шестимісячний строк, позивачі не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, з поважних причин так як перебували за межами України та взагалі не були обізнані про існування заповіту, тому змушені звернутися до суду.

Просили визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Представник позивачів у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивачів, без фіксації технічними засобами, на задоволенні позову наполягала.

Від Дергачівської міської ради до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника, позов визнає в повному обсязі.

На підставі статей 211, 223 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на зазначений будинок.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який діє до цього часу.

З перших днів повномасштабного вторгнення росії в Україну, місто Харків знаходилося під постійними ракетними обстрілами, тому для збереження життя та здоров`я свого особистого, позивачі були вимушені виїхати за межі нашої держави. Де і перебували кінця березня 2023 року.

На початку квітня 2023 року, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Смоляної В.В. стосовно прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їм було рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання.

Також, позивачам стало відомо про існування заповіту складеного ОСОБА_3 від 06 квітня 2004 року.

У встановлений законом шестимісячний строк, позивачі не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, з поважних причин так як перебували за межами України та взагалі не були обізнані про існування заповіту, тому змушені звернутися до суду.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до ст.1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись статтями 4, 12, 13, 76, 211, 223, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статтями 1216-1218, 1220, 1272 ЦК України суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном 1/один/ місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Є. Р. Остропілець