БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/28/23
Справа № 356/432/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.11.2023 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Капшученко І. О.

за участю секретаря Хоменко Т. А.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання житлового будинку особистим майном в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області 02.11.2022 надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 02.11.2022 головуючим суддею визначено суддю Лялика Р.М.

Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області Лялика Р. М. від 30.11.2022 відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

УхвалоюБерезанського міського сдууд Київської області від 12.02.2023 суддею Ляликом Р.М., задоволено свою заяву про самовідвід у цивільній справі №356/432/22 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя.

Розпорядженням керівника апарату Березанського міського суду №1 від 15.02.2023 визначено призначити повторний автоматизований розподіл вказаної справи між суддями у №356/432/22 у зв`язку із задоволенням заяви судді Лялика Р. М. про самовідвід повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 15.02.2023, головуючим суддею визначено суддю Капшученко І.О.

Ухвалою Березанського суду Київської області від 27.02.2023 прийнято до розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 28.03.2023 вирішено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

09.08.2023 через канцелярію суду відповідач ОСОБА_3 подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_4 про визнання житлового будинку особистим майном, тому просить суд прийняти даний зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, та постановити рішення, яким визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в задоволенні позову ОСОБА_4 до неї - відмовити (Т.1а.с.216).

Позивач за зустрічним позовом та її представник в судовому засіданні просили прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду в одному провадженні з основним позовом.

Позивач за первісним позовом та його представник в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, 10.05.2023 та 11.10.2023 представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи за його та позивача відсутності (Т.1 а.с.196, Т.2.а.с.20 ).

Враховуючи вказане, керуючись ч. 3 ст. 211, ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності вказаних учасників.

Суд, розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, заслухавши пояснення учасників, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України , відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 статті 193 ЦПК України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Положеннями ст. 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, за положеннями ст. 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

У відповідності до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" (Заява № 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої сумлінності у захисті своїх інтересів (п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 03.10.2017 у справі «Віктор Назаренко проти України» (№ 18656/13).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як вбачається з матеріалів даної справи 16.03.2023 відповідач ОСОБА_1 подала до суду відзив на позовну заяву, в якому проти пред`явленого позову заперечила та вказала, що спірний будинок був придбаний нею за особисті кошти у свою власність та для особистого проживання разом зі своєю дитиною, що було відомо та не заперечувалось всіма учасниками, в тому числі, й позивачем. Позивач участі в утриманні будинку не приймав, всі платежі за оформлення будинку, комунальні платежі, ремонт, придбання меблів здійснено за її особисті кошти. За таких обставин, вважає вказане спірне майно своїм особистим з підстав ст. 57 СК України, тому просить суд у задоволенні позову відмовити (Т.1,а.с.107-108).

У поданому нею відзиві ОСОБА_1 також підтвердила, що ознайомлена з матеріалами позовної заяви та ухвалою суду про відкриття провадження у справі, що підтверджується матеріалами справи (Т.1,а.с.107).

Враховуючи вказане, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 було достеменно відомо про існування в провадженні Березанського міського суду Київської області судового провадження, в якій вона є відповідачем, та призначення справи до розгляду.

За копією ухвали про відкриття провадження відповідач звернулась лише 02.08.2023 (а.с.Т.1а.с.212).

Таким чином, суд робить висновок, що відповідач не була позбавлена можливості скористатись своїм правом на подання зустрічного позову в розумні строки .

Суд зауважує, що право на пред`явлення зустрічного позову не є абсолютним. Подаючи зустрічну позовну заяву, відповідач повинен дотримуватись вимог норм ЦПК України щодо форми, змісту, строку подання, а також порядку її подання.

Так, відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Зважаючи на те, що зустрічна позовна заява подана з порушенням ч.1 ст. 193 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 193-194, 258-260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання житлового будинку особистим майном в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя повернути заявнику.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя І. О. Капшученко