Cправа № 399/401/23
Провадження № 2/399/129/2023
УХВАЛА

08 червня 2023 року смт Онуфріївка

Суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Лях М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області про оскарження бездіяльності нотаріуса та відмови у вчиненні нотаріальної дії,

встановила:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Іващенко І.Ю. звернувсь до суду з позовом до Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, в якому просив визнати протиправною бездіяльність Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, яка полягає у невчиненні нотаріальної дії, а саме, видачі свідоцтва ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:2190 площею 3, 5302 га, що розташована на території Камбурліївської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області або у невинесенні постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Одночасно з позовом ОСОБА_1 подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору або розстрочення сплати судового збору в зв`язку з тим, що розмір судового збору, що підлягає до сплати, перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній рік.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України - суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

Крім того, судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R(81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, враховуючи положення п.1 ст.6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статей 133, 136 ЦПК України, Закону України Про судовий збір, а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Приписами ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому положення Закону України Про судовий збір кореспондуються з положеннями ст.2 ЦПК України, якими розкривається зміст однієї із засад цивільного судочинства, а саме, рівності всіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом. Так, згідно приписів вказаної статті усі учасники цивільного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників цивільного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Таким чином, всі учасники процесу є рівними при здійсненні своїх прав та обов`язків, в тому числі у питанні необхідності сплати судового збору.

У розумінні приписів ст.8 Закону України Про судовий збір відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, представником позивача не надано суду достатніх та належних доказів наявності обставин щодо відсутності у позивача коштів на оплату судового збору, як підстави для відстрочення сплати судового збору.

Згідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як встановлено в ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Системний аналіз статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для звільнення від сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони.

Разом з тим, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору є правом суду, та таке клопотання сторони повинно бути обґрунтоване та документально підтверджене.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає заяву.

Позивач звільнення від сплати судового збору обґрунтовує відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 08.05.2023 № 1117-23-00867 за період з I по IV квартал 2022 року, згідно яких доходи за даний період складали 11975 грн 15 коп.

Частинами 1 та 3 статті 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України від 01 листопада 2011 року № 674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати у разі, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, тобто що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Позивач документальних чи інших таких доказів не пред`явив, а документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 08.05.2023 № 1117-23-00867 за період з I по IV квартал 2022 року в повній мірі не ілюструє його незадовільне (скрутне) майнове становище.

Відомості, надані позивачем свідчать лише про те, що він не був працевлаштований у 2022 році, у зв`язку з чим, отримував дохід лише від надання земельної ділянки в оренду.

При цьому, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів позивача суду не надано.

Крім того, зі змісту позовної заяви та доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги № 123 від 12.04.2023, слідує, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є особою похилого віку, докази щодо його непрацездатності у справі відсутні, факт того, що він не працює та не отримує доходів залежить виключно від його волевиявлення.

Крім того, відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Невиконання позивачем наведених вимог процесуального законодавства має правовим наслідком відмову у прийнятті позовної заяви до розгляду та повернення її заявнику.

Вищенаведене узгоджується з позицією ВПВС, викладеною в ухвалі від 20.04.2023 у справі № 990/13/23.

Підсумовуючи вищевикладене, враховуючи, що позивач не надав достатніх доказів неможливості сплати судового збору суду за розгляд його позовної заяви, підстав для задоволення вимоги про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви або розстрочення його сплати, суд не вбачає.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 до Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області про оскарження бездіяльності нотаріуса та відмови у вчиненні нотаріальної дії підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: приведення позовної заяви у відповідність з вимогами ст. 175, 177 ЦПК України та сплати судового збору, що у відповідності до пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073, 60 грн.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановила:

Відмовити представнику позивача адвокату Іващенку Ігорю Юрійовичу в задоволені заяви про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області про оскарження бездіяльності нотаріуса та відмови у вчиненні нотаріальної дії залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Повідомити представнику позивача про необхідність, протягом семи днів з дня отримання копії даної ухвали виправити зазначені недоліки заяви, а саме:

- надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору в сумі 2534 гривень 20 копійок у встановленому порядку і розмірі 1073, 60 гривень.

Судовий збір сплатити за реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОнуфр/22030101, розрахунковий рахунок UA0011553, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Роз`яснити, заявнику, що на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Лях