Справа № 473/4047/22
УХВАЛА

"08" червня 2023 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючої судді Лузан Л.В., за участю: секретаря судових засідань Кріпак Н.Г., прокурора Сиротюка Д.В., розглянувши в підготовчому засіданні в місті Вознесенську Миколаївської області цивільну справу за позовом керівника Вознесенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації, природного заповідника «Єланецький степ» до Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, повернення земельної ділянки,

встановив:

30 грудня 2022 року керівник Вознесенської окружної прокуратури Денисенко Віта Василівна звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації, природного заповідника «Єланецький степ» до Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, ОСОБА_1 , в якому просила:

-визнати незаконним та скасувати рішення Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області №12 від 20.02.2019 «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення» стосовно затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та надання ОСОБА_1 у власність земельну ділянку площею 2,0 га, кадастровий номер: :09:000:0112 (земельна ділянка входить до складу природного заповідника «Єланецький степ»);

-скасувати державну реєстрацію земельної ділянки площею 2,0 га, яка розташована в межах Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, кадастровий номер: :09:000:0112;

-зобов`язати ОСОБА_1 повернути у власність держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації земельну ділянку площею 2,0 га, яка розташована в межах Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, кадастровий номер: :09:000:0112.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, прокурор вказував на те, що вказана земельна ділянка розташована в межах природного заповідника «Єланецький степ», тобто відноситься до земель природно-заповідного фонду, що, в свою чергу, унеможливлює перебування спірної земельної ділянки в приватній власності з цільовим призначенням ведення особистого селянського господарства.

Зазначені обставини, а також бездіяльність Миколаївської обласної державної адміністрації, природного заповідника «Єланецький степ» щодо самостійного здійснення заходів з метою повернення в державну власність землі, що незаконно вибула з такої власності, стали підставою для звернення керівника Вознесенської окружної прокуратури до суду.

Прокурор Сиротюк Д.В. у підготовчому засіданні, обґрунтовуючи наявність підстав для представництва в суді інтересів держави в особі природного заповідника «Єланецький степ», зазначав, що прокурор надав належні докази на підтвердження наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді в особі вказаного природного заповідника, територія якого є природно-заповідним фондом загальнодержавного значення.

Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, про час та місце його проведення були повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п.3 ч.1ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч.3 ст.23 Закон України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Разом з тим, не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

Вказана заборона має застосовуватись з урахуванням положень аб.1 ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, незалежно від наявності статусу юридичної особи.

До вказаного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20.

Державний класифікатор України ДК 002:2004 «Класифікація організаційно-правових форм господарювання», затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.05.2004, №97, містить визначення поняття «державна організація (установа, заклад)»: утворюється компетентним органом державної влади в розпорядчому порядку на базі відокремленої частини державної власності, як правило, без поділу її на частки, і входить до сфери його управління».

У постановах Верховного Суду від 25 листопада 2020 року у справі №204/6292/18 та від 17 червня 2020 року у справі №204/7119/18 викладено правовий висновок про те, що саме наявність державно-владних повноважень відокремлює органи державної влади від інших державних установ, які також утворюються державою для здійснення завдань і функцій держави, але на відміну від органів державної влади не наділяються владними повноваженнями. Органи державної влади є складовою частиною державного апарату - системи органів та осіб, які наділяються певними правами та обов`язками щодо реалізації державної влади. Натомість державні організації (установи, заклади) на відміну від державного органу не мають державно-владних повноважень, не виступають від імені держави та виступають частиною механізму, а не апарату держави. Державна організація - це створений державою колектив працівників чи службовців, що характеризується організаційною єдністю, а також наявністю нормативно-визначених повноважень в одній зі сфер суспільних відносин. При цьому, така організація має власний кошторис.

Як вбачається з матеріалів справи природний заповідник «Єланецький степ» є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, науково-дослідною установою та входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання, утримується за рахунок коштів державного бюджету, є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки у відділенні Казначейства і утримується за рахунок коштів державного бюджету, відноситься до сфери управління Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (п.п. 1.2, 1.3, 1,4 Положення про природний заповідник «Єланецький степ», затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 31 серпня 2020 року №104). Тобто природний заповідник «Єланецький степ» не є ні органом державної влади, ні суб`єктом владних повноважень, в особі якого прокурор може звертатися з позовом в інтересах держави.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись ст. ст. 257, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позов керівника Вознесенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі природного заповідника «Єланецький степ» до Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, повернення земельної ділянки, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Л.В.Лузан