ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1977/23
Провадження № 2/210/869/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
05 червня 2023 року
Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без виклику з повідомленням сторін, в порядку ч.2ст.247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо спору, - Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -
В С Т А Н О В И В:
13 квітня 2023 року представник позивача ОСОБА_2 вернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо спору, - Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та просила суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартира за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 52 650,90грн., моральну шкоду у розмірі 20 000,00грн.
В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача зазначив, що позивач по справі ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 . 13 січня 2023 року в квартирі, де мешкає позивач сталося затоплення, про що згодом Товариством з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» було складено Акт про залиття квартири від 27 січня 2023 року. Внаслідок залиття квартири, на стелі ванної кімнати утворилася синя пліснява, на гіпсокартоновій стелі на кухні місцями утворилися руді плями, частково відклеїлися стики шпалер на стінах, у вітальні також відклеїлися шпалери на стиках та мають місце руді плями на стінах. Причиною залиття квартири позивача є незадоволений стан трубопроводу розповітрювання, що знаходить на даху будинку, однак в Акті Відповідачем зазначено, що даний трубопровід не відноситься до внутрішньо будинкової системи. Представником було направлено адвокатський запит до Комунального підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» з метою визначення, чи належить трубопровід розповітрювання у будинку АДРЕСА_3 до внутрішньобудинкової системи опалення та яка організація несе відповідальністю за збереження, цілісність та технічний стан вищезазначеного трубопроводу. Представником було отримано лист-відповідь, відповідно до якого, відповідальність за належний стан трубопроводу повинен нести відповідач.
Ухвалою суду від 14 квітня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику з повідомленням сторін (а.с.55).
В ухвалі про відкриття провадження від 14 квітня 2023 року відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. Ухвала отримана представником відповідача, що підтверджується розпискою від 27.04.2023 року ОСОБА_3 про отримання ухвали суду від 14.04.2023 року по справі №210/1977/23, провадження №2/210/869/23, відзиву на позовну заяву від Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» до суду не надійшло.
Відповідно до п.1 ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. З матеріалів справи вбачається, що відповідачу було направлено судову повістку за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Відповідач вважається належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, оскільки днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що застосовуючи положення ч.4 ст.10 Цивільно-процесуального кодексу України, ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи, ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами,утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу,та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A.v.Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.
Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
01 червня 2023 року від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо спору, - Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа», - ОСОБА_4 надійшли пояснення по справі, в яких представник третьої особи зазначила, що згідно з актом розмежування балансової належності теплових мереж від 11.04.2006 року, який є чинним в даний час, КПТМ «Криворіжтепломережа» обслуговує транзитні трубопроводи опалення, які проходять по підвальним приміщенням будинку у напрямку житлового будинку АДРЕСА_3 . Межею розподілу в будинку АДРЕСА_3 є зварні стики на транзитних трубопроводах КПТМ «Криворіжтепломережа» у точках врізки внутрішньо будинкової системи опалення. Договору на обслуговування внутрішньо будинкової системи теплопостачання між співвласниками багатоповерхового будинку АДРЕСА_3 та КПТМ «Криворіжтепломережа». Саме відповідачу, позивач сплачує витрати (які входять до тарифу на послуги з утримання будинку) з технічного обслуговування внутрішньо будинкової системи. Рішенням виконавчого комітету Криворізької міської ради №176 від 12.04.2017 року встановлено тарифи на послуги з управління будинків і споруд та прибудинкових територій, що надаються населенню м. Кривого Рогу ТОВ «Сітісервіс-КР».
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.
Згідно вимог ст.280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши докази, подані позивачем в обґрунтування позовних вимог, встановивши правовідносини, які виникли між сторонами та яка правова норма підлягає застосуванню до них, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 09.03.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Пахомовою Н.І., зареєстровано в реєстрі за №1323, є власником квартири за адресою: АДРЕСА_4 (а.с.8-9).
13 січня 2023 року сталося залиття квартири за адресою: АДРЕСА_4 .
Відповідно до Акту про залиття кв. АДРЕСА_2 від 27.01.2023 року, складеного членами комісії у складі: інженера І категорії Пасічної Л.М., майстром дільниці №4 ОСОБА_5 та слюсарем-сантехніком ОСОБА_6 , представників житлового будинку кв. АДРЕСА_2 , склали цей акт про те, що 13 січня 2023 року в будинку АДРЕСА_4 трапилося залиття ванної кімнати - на стелі пластик видно сліди плісняви; кухня стеля з гіпсокартону місцями видно руді плями, на стінах шпалери мається відшарування частково на стиках; вітальня - шпалери на стелі і на стінах місцями є руді плями та на стиках відшарування. Причина залиття є незадовільний стан трубопроводу розповітрювання. Висновок і рекомендації: даний трубопровід не відноситься до внутрішньо будинкової системи. Вказаний акт затверджений директором ТОВ «Сітісервіс-КР» (а.с.10).
Згідно з Актом розмежування балансової належності теплових мереж від 11.04.2006 року, КПТМ «Криворіжтепломережа» обслуговує транзитні трубопроводи опалення, які проходять по підвальним приміщенням будинку у напрямку житлового будинку АДРЕСА_3 . Межею розподілу в будинку АДРЕСА_3 є зварні стики на транзитних трубопроводах КПТМ «Криворіжтепломережа» у точках врізки внутрішньо будинкової системи опалення (а.с.13).
Відповідно до п.14 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
Згідно п.12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року №45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю,- шляхом відшкодування збитків.
На підставі Договору про надання послуг з управління будинком, спорудою та прибудинковою територією у Дзержинському (на теперішній час - Металургійному) районі м. Кривого Рогу від 27.12.2013 року, укладеному між Управлінням благоустрою та житлової політики виконкому міської ради м. Кривого Рогу та ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР», останній надає послуги з управління будинком, спорудою та прибудинковою територією у Дзержинському (на теперішній час - Металургійному) районі м. Кривого Рогу, передбачено, що на відповідача покладено обов`язки з: забезпечення своєчасної підготовки об`єкта та його технічного обладнання до його експлуатації в осінньо-зимовий період; забезпечення своєчасного проведення робіт щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг; здійснювати технічний огляд основних конструктивних елементів огороджуючих конструкцій, будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях та забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів за кошти споживачів; контролювати вчасне та відповідної якості надання споживачам житлово-комунальних послуг, проведення перерахунків розміру плати за житлово-комунальні послуг, в тому числі за ненадані або надані не в повному обсязі; відшкодовувати збитки завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю мешканців будинку внаслідок наявності недоліків у наданні послуг у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України.
Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу №76 від 17.05.2005 року встановлено, що Управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору.
У відповідності до п.6 ч.2 ст.8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» обов`язком виконавців комунальної послуги та управителів є вжиття заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам.
Майнова шкода, завдана залиттям квартири, визначається, як вартість відновлювального ремонту. Вартість відновлювального ремонту визначається як вартість ремонтно-будівельних робіт.
Судом встановлено, що відповідно до Висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи №12-23 щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової квартири АДРЕСА_2 , складеного судовим експертом Бихно Мариною Володимирівною на звернення ОСОБА_1 , вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової квартири АДРЕСА_2 , визначених станом на лютий 2023 року, становить: 52 650,90грн. (а.с.23-52).
Згідно ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.1166 ЦК України, відповідно до якої шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Для настання деліктної відповідальності за ст.1166 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина.
Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди.
Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил.
Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.
У частині першій статті 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Характеристиками доказів є їх належність, достовірність, допустимість та достатність. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст.ст.77-80 ЦПК України).
Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За змістом частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.
Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 щодо стягнення з відповідача ТОВ «Сітісерві-КР» матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , 13.01.2023 року в розмірі 52 650,90грн. підлягає задоволенню, оскільки відповідно до Акту про залиття кв. АДРЕСА_2 від 27.01.2023 року, причина залиття є незадовільний стан трубопроводу розповітрювання. Згідно з Актом розмежування балансової належності теплових мереж від 11.04.2006 року межею розподілу в будинку АДРЕСА_3 є зварні стики на транзитних трубопроводах КПТМ «Криворіжтепломережа» у точках врізки внутрішньо будинкової системи опалення, а тому ТОВ «Сітісервіс-КР» повинен слідкувати за справністю за пристроями для випуску повітря у верхніх точках розвідних теплопроводів системи опалення.
Моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Згідно роз`яснень, викладених в п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами та доповненнями), відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
В позовній заяві представник позивача вказує, що причинена моральна шкода позивачу залиттям квартири вона оцінює в 20 000,00грн.
При визначенні розміру моральної шкоди, спричиненої позивачеві, суд виходить із характеру правопорушення та вимог розумності і справедливості, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача у відшкодування спричиненої моральної шкоди суму в розмірі 5 000,00грн. При цьому враховано, що позивач внаслідок залиття квартири та пошкодження майна не могла повноцінно мешкати в цій квартирі, витрачала час та ресурси для налагодження проживання в приміщеннях, які були пошкодженні.
У відповідності зі ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволенні позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем було сплачено судові витрати у розмірі 2147,20грн. (а.с.4, 5), тому, оскільки позови підлягають задоволенню в повному обсязі, суд з врахуванням положень ст.141 ЦПК України вважає можливим відшкодувати позивачу понесені витрати, стягнувши їх з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст.13, 22, 386, 1166 ЦК України, ст.ст.10, 12, 19, 76-80, 81, 82, 141, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо спору, - Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - задовольнити частково.
В іншій частині в задоволенні позову відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційноїскарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ;

- відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР», , місце знаходження: 50008, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Вадима Гурова, будинок №34-А;

- третя особа: Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа», , місце знаходження: 50099, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, провулок Дежньова, будинок №9.

Суддя: Н. Ю. Вікторович