Справа № 369/8408/21
Провадження №2/369/662/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л.,

відповідача 1: ОСОБА_1 ,

представника відповідачів ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву про самовідвід по цивільній справі № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л.М. перебувала цивільна справа № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням.

Згідно з розпорядженням в.о. керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Дяченка В.В. № 245 від 27.09.2023 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 369/8408/21 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 27.09.2023 року вказану справу передано на розгляд судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченку А.В.

27.09.2023 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В. постановлено прийняти до розгляду цивільну справу № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням.

Призначити підготовче судове засідання на 27.11.2023 року об 11 годині 00 хвилин.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 03.03.2023 року та 07.03.2023 року через канцелярію суду було зареєстровано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Питання щодо прийняття чи повернення вказаної зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 судом станом на 27.11.2023 року не вирішено.

Крім того, в провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В. перебувала справа № 369/1502/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасне виконання зобов`язань по сплаті аліментів.

У вказаній справі суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченком А.В. 01.11.2023 року постановлено заяву ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області, ухваленого 10.06.2019 року в межах розгляду цивільної справи № 369/1502/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасне виконання зобов`язань по сплаті аліментів - залишити без розгляду.

Після постановлення ухвали заявник ОСОБА_5 ознайомився з матеріалами справи № 369/1502/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасне виконання зобов`язань по сплаті аліментів.

В той же день ОСОБА_5 почав виявляти агресивну поведінку пов`язану із незгодою з рішенням суду, яка відображалася у криках, необґрунтованих претензіях як в кабінеті судді Янченка А.В., так і в подальшому шляхом оголошення по рупору нічим необґрунтованої негативної інформації на вулиці перед приміщенням Києво-Святошинського районного суду Київської області стосовно судді Янченка А.В. , що є об`єктивною причиною виключення моєї участі у розгляді справи № 369/8408/21 в якості головуючого судді.

Крім того, за тих же обставин 23.11.2023 року у справі № 369/19239/23 за скаргою ОСОБА_5 на постанову серії ГБВ № 624097 про адміністративне правопорушення від 18 листопада 2023 року мною також було заявлено самовідвід.

Враховуючи вище наведене, наявна обставина може викликати у сторін сумніви, щодо об`єктивності та неупередженості головуючого судді, що є безумовною підставою для скасування рішення по справі.

Відповідач 1 ОСОБА_1 в судовому засіданні щодо заявленої заяви про самовідвід не заперечував.

Представник відповідачів ОСОБА_2 в судовому засіданні щодо заявленої заяви про самовідвід не заперечував

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що заявлений самовідвід підлягає до задоволення, оскільки ґрунтується на вимогах ст. ст. 36, 39, 40 ЦПК України, в яких визначено підстави для відводу суддів.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді; суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу; до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя; незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тлумачення цього положення закону дозволяє дійти висновку, що у даному випадку підставою для відводу не обов`язково має бути беззаперечно доведений факт необ`єктивності чи зацікавленості судді. Згідно з названою процесуальною нормою унеможливлюється участь судді у розгляді справи за наявності у сторони лише сумніву щодо його неупередженості.

З огляду на те, що зовнішні прояви можуть мати певну важливість, Європейський суд з прав людини у справі «De Cubber v. Belgium» зазначив, що «правосуддя має не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві («Wettstein v. Switzerland», «Castillo Algar v. Spain», «Білуха проти України»).

Отже, достатнім для відводу є обґрунтоване припущення, що суддя у силу дії певних чинників не зможе виглядати в очах незацікавлених спостерігачів безстороннім та неупередженим.

Зазначені обставини вимагають від суду створити такі умови для розгляду справи, які б гарантували відсутність в учасників справи сумнівів щодо об`єктивності суду.

Таким чином, з метою виключення ймовірності виникнення припущень щодо зацікавленості або упередженості при розгляді справи № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням, забезпечення належних умов для її розгляду, зокрема в частині усунення будь-яких процесуальних ризиків, пов`язаних з недовірою суду, суддя дійшов висновку про необхідність задоволення заяви про самовідвід від розгляду цивільної справи № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням.

Керуючись ст. ст. 36-40 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву судді Янченка А.В. про самовідвід у розгляді цивільної справи № 369/8408/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про припинення користування квартирою та усунення перешкод у здійсненні права власності жилим приміщенням - задовольнити.

Передати дану справу для повторного розподілу між суддями Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку, передбаченому ст. 14 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29.11.2023 року.

Суддя А.В. Янченко