Справа № 522/9127/23
Провадження № 2/522/4407/23
УХВАЛА

5 червня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування квартири АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним відповідно до постанови Апеляційного суду Одеської області від 08.07.2021 року у справі № 522/17605/17,

ВСТАНОВИВ:

10 травня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій вона просить суд:

поновити їй строк позовної давності на підставі Закону України від 15.03.2022 року;

визнати договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним та вважати його договором купівлі продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі Акту щодо тотожності позовних заяв від 10 травня 2023 року та протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справа була передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Оскільки відповідачами у позовній заяві вказано фізичних осіб, відповідно до приписів ч. 6 ст. 187 ЦПК України та керуючись положеннями ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом було направлено запит до Єдиного державного демографічного реєстру з метою уточнення зареєстрованого місця проживання відповідачів, відповіді на які надійшли до суду 11 травня 2023 року та з яких вбачається, що місцем реєстрації відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є АДРЕСА_2 , що територіально розташована у Приморському районі міста Одеси; у той же час встановити зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_3 суду не вдалося.

У зв`язку із цим судом було направлено запит до Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області задля уточнення відомостей про реєстрацію місця проживання останньої, відповідь на який до суду надійшла 2 червня 2023 року та з якої вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована з 19.12.2012 року за адресою: АДРЕСА_3 , що територіально знаходиться у Малиновському районі міста Одеса.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 15 ст. 28 ЦПК України, позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

У той же час суд зазначає, що у даному випадку спір виник з приводу нерухомого майна, оскільки позивач просить визнати недійсним договір дарування АЕР № 921376 від 15.04.2002 року квартири АДРЕСА_4 та визнати вказаний договір договором купівлі продажу. Таким чином, суд застосовує виключну територіальну підсудність та враховуючи, що спірна квартира знаходиться у Приморському районі міста Одеси приходить до висновку, що справа підсудна Приморському районному суду м. Одеси.

У той же час суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху у зв`язку із невідповідністю вимогам ст. ст. 175 та 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України,позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. У той же час усупереч вказаним вимогам цивільного процесуального законодавства позивач у поданій нею позовній заяві казана ний розрахунок не зазначає.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) ( ч. 5 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Позивач у позовній заяві посилається на постанову Апеляційного суду Одеської області від 08.07.2021 року у справі № 522/17605/17, на підставі якої і просить суд визнати договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним та вважати його договором купівлі продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , однак копії вказаної постанови суду не надає.

Окрім того,у позовній заяві позивач посилається на технічний запис судового засідання від березня 2017 року № 2017.03.09-10.10 у справі № 522/18589/16-ц, однак до позовної заяви його не додає.

З приводу вимоги позивача про витребування матеріалів справи № 522/17605/17 та оригіналу технічного запису судового засідання від березня 2017 року № 2017.03.09-10.10 у справі № 522/18589/16-ц, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до положень ч. 1 ст. 84 ЦПК України, суд вправі подати суду клопотання про витребування доказів лише у разі неможливості самостійно надати докази.

Зі змісту позовної заяви та відкритих джерел інформації суду відомо, що у справі № 522/17605/17 позивач також була учасником, а тому має право звернутися через канцелярію суду із заявою про ознайомлення із матеріалами справи та зняттям фотокопій і надати суду необхідні докази, що є її правом відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 43 ЦПК України.

Окрім того, у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає неодноразово, що вона прослуховувала електронний доказ, а саме технічний запис судового засідання від березня 2017 року № 2017.03.09-10.10 у справі № 522/18589/15-ц. Окрім того,відповідно до п. 4 ч. 1 ч.. 43 ЦПК України, ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти.

Таким чином, керуючись своїм процесуальним правом, позивач має право звернутися із заявою через канцелярію суду про отримання копії технічного запису № 2017.03.09-10.10 від 1 березня 2017 року у справі № 522/18589/16-ц.

Окрім того, Цивільний процесуальний кодекс України у ч. 2 с. 84 містить вимоги до клопотання учасників справи до клопотання про витребування доказів. Зокрема, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа.

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У той же час позивач не дотрималася вимог ч. 2 ст. 84 ЦПК України при зверненні з вимогою про витребування доказів.

До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Так, позивач просить суд визнати договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним та вважати його договором купівлі продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , однак копія вказаного договору, надана нею разом із позовною заявою, неналежної якості, зокрема, частина слів обрізана та встановити зміст викладеного у копії вказаного договору суду доволі складно.

У позовній заяві позивач зазначає, що оригінал вище зазначеного договору знаходиться у відповідачів та у нотаріальній конторі, однак жодного клопотання про витребування вказаного договору не подає.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 4, 5 ст. 95 ЦПК України).

У той же час позивач, виконуючи вимоги ч. 5 ст. 177 ЦПК України, не виконав вимоги, передбачені ч. 5 ст. 95 ЦПК України, зокрема, нею не засвідчено копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 та Довіреності за вих. № 75/2023 року від 08.02.2023 року за підписом Директора БЛ «Благодійного фонду «Пісочниця Одеси», а інші документи засвідчено підписом позивача та датою «14.02.2022 року», хоча позовну заяву подано та підписано позивачем 10.05.2023 року.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вище викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування квартири АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним відповідно до постанови Апеляційного суду Одеської області від 08.07.2021 року у справі № 522/17605/17 її слід залишити без руху та надати позивачеві строк, що не перевищує 10 днів з дня її вручення задля приведення її у відповідності до вимог, які викладені у ст..ст. 175, 177 ЦПК України.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до позову викладені у 175-177 ЦПК України.

Саме належним чином оформлений позов, якій вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Відповідно до ч. 6 ст. 124 ЦПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв`язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв`язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв`язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.

Суд також роз`яснює позивачеві, що відповідно до вказаної ухвали суду у встановлений строк виконає нею будуть виконані вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 15, 42,60, 175, 176, 177, 187, 259, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування квартири АЕР № 921376 від 15.04.2002 року удаваним відповідно до постанови Апеляційного суду Одеської області від 08.07.2021 року у справі № 522/17605/17 залишити без руху.

Надати позивачеві строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі, якщо вона не усуне недоліки позовної заяви у вказаний строк, заява буде вважатися неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Косіцина