У Х В А Л А

06.12.2023 Справа №607/23905/23

місто Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Герчаківська О. Я., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до спеціалізованого комунального підприємства «Ритуальна служба» Тернопільської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: виконавчий комітет Тернопільської міської ради про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до спеціалізованого комунального підприємства «Ритуальна служба» Тернопільської міської ради (далі СКП «Ритуальна служба» ТМР), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: виконавчий комітет Тернопільської міської ради про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії.

Разом із позовом ОСОБА_1 подав суду заяву про забезпечення позову, у якій він просив заборонити відповідачу СКП «Ритуальна служба» ТМР, Фізичній особіпідприємцю ОСОБА_2 (далі ФОП ОСОБА_2 ) та іншим особам вчиняти дії щодо виконання проектних робіт стадії ескізний проект, розроблення проектної документації об`єкту будівництва «Облаштування кладовища «Пантеон Героїв м. Тернополя» з будівництвом каплиці по вул. Микулинецька м. Тернопіль, замовником якого є СКП «Ритуальна служба» ТМР на підставі договору про розроблення проектної документації від 15 листопада 2023 року укладеного між СКП «Ритуальна служба» ТМР та ФОП ОСОБА_2 , строком виконання робіт до 16 грудня 2023 року та прийняття виконаних робіт в частині включення до проекту облаштування могили загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території міського кладовища ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ).

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявником вказав, що позов мотивовано таким:

ОСОБА_5 , який є сином позивача, з 02 березня 2022 року проходив військову службу у Збройних Силах України і при виконанні бойового завдання, проявивши сміливість і мужність при захисті Батьківщини загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У Свідоцтві про поховання зазначено, що поховання ОСОБА_5 здійснено 8 жовтня 2022 року на ділянці № АТО, в одинарній могилі, на Микулинецькому кладовищі розміщеному в м. Тернополі. При цьому інформація щодо номера ділянки (сектору), ряду, місця поховання не зазначена, хоча відповідні графи для внесення цих відомостей у ньому передбачені.

У жовтні 2022 року родина загиблого визначилася щодо виготовлення та встановлення на спільні кошти намогильної споруди на могилі та уклали угоди зі скульптором, архітектором та майстром по виготовленню намогильних споруд, про що ОСОБА_6 (дружиною заявника та матір`ю загиблого) укладено договір від 24 травня 2023 року та здійснено передоплату.

В процесі виготовлення проекту архітектор та майстер по виготовленню намогильної споруди повідомили, що під кожну могилу на цій ділянці ОСОБА_4 кладовища під поховання загиблих воїнів надано місце на земельній ділянці менших розмірів, ніж встановлені чинним законодавством України, яким передбачено ширину земельної ділянки під поховання не менше 1,5 м. Межі могили ОСОБА_7 визначені встановленою СКП «Ритуальна служба» ТМР дерев`яною конструкцією розміром 1 м на 2 м. Проте, відстань між сусідніми могилами (такими ж дерев`яними конструкціями) справа становила 40 см, зліва 30 см.

Фактично під могилу ОСОБА_5 надано місце на земельній ділянці кладовища шириною не більше 1,35 м (ширина могили 1 м + 20 см справа + 15 см зліва половини відстані між сусідніми могилами). Виходячи з цих розмірів, виготовлявся проект намогильної споруди.

У кінці липня 2023 року на могилі ОСОБА_7 проведено земляні роботи для визначення щільності грунту, виготовлено дерев`яну конструкцію (опалубку) для фундаменту під встановлення замовленої надмогильної споруди.

16 жовтня 2023 року бригадою майстрів, з відома керівника СКП «Ритуальна служба» ТМР Тлумацького С. М., залито фундамент під намогильну споруду, а 17 жовтня працівники СКП «Ритуальна служба» ТМР залили фундамент на сусідніх могилах загиблих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , при цьому будьяких питань щодо встановленого фундаменту на могилі ОСОБА_5 не виникало.

18 жовтня 2023 року бригадою майстрів встановлена гранітна плита, що є основою пам`ятника на могилі ОСОБА_5 , проведення інших робіт з монтажу споруди на могилі у 2023 році не передбачалося.

20 жовтня 2023 року вимога СКП «Ритуальна служба» ТМР, вих. № 95 від 19 жовтня 2023 року, адресована ОСОБА_6 (матері загиблого), з вимогою демонтувати конструкцію намогильної споруди, як самовільно встановлену на місці поховання ОСОБА_5 на Пантеоні Героїв у м. Тернополі. У вимозі відповідач звертає увагу, що такі дії є порушенням Закону України «Про поховання та похоронну справу», Наказу Держжитлокомунгоспу України від 19 листопада 2003 року № 193 «Порядок утримання кладовищ та інших місць поховань», Положення Про Пантеон Героїв у м. Тернопіль, затвердженого рішенням виконавчого комітету Тернопільської міської ради, а тому намогильні споруди, які встановлені з порушенням меж відведеної земельної ділянки для поховання військових (0,8 х 2,1 м) підлягають демонтажу згідно з чинним похоронним законодавством У країни. Запропоновано самостійно демонтувати намогильну споруду до 24 жовтня, а у разі невиконання вимоги СКП «Ритуальна служба» ТМР здійснить демонтаж власними засобами.

23 жовтня 2023 року ОСОБА_1 , не отримавши при усному спілкуванні відповіді щодо конкретних порушень при встановлені намогильної споруди та шляхів врегулювання спору, звернувся із письмовою заявою до керівника СКП «Ритуальна служба» ТМР Тлумацького С. М. з проханням надати Дозвіл на проїзд на Микулинецьке кладовище ділянка АТО для установлення одинарної намогильної споруди на могилі загиблого на війні сина, ОСОБА_5 , а також повідомити розмір і межі наданого місця на земельній ділянці для поховання з метою установлення намогильної споруди та елементів благоустрою могили відповідно до Положення про порядок надання ритуальних послуг на території Тернопільської міської ради затвердженого рішенням міської ради від 21 серпня 2020 року № 7/54/30.

У відповіді від 23 жовтня 2023 року вих. № 86 (вимога вих. № 95 від 19 жовтня 2023 року) ОСОБА_10 відмовив у видачі перепустки на кладовище для здійснення будівельних робіт, пославшись на ст. 23 Закону України «Про поховання та похоронну справ» та Положення Про Пантеон Героїв у м. Тернопіль, якими заборонено самовільне встановлення намогильної споруди. При цьому не повідомив ні розміру, ні меж наданого місця на земельній ділянці для поховання сина.

24 жовтня 2023 року о 07.30 год. працівники СКП «Ритуальна служба» ТМР здійснили демонтаж намогильної плити на могилі ОСОБА_5 разом із фундаментом.

Як свідчать дані із доступної інформації (сайт Тернопільської міської ради) за період з 30 листопада 2016 року по дату подачі позову, ні міською радою, ані виконавчим комітетом не приймалися рішення з питання виділення на Микулинецькому кладовищі земельної ділянки для сектору «Пантеон Героїв Тернополя» під поховання військових, які загинули (померли) з 24 лютого 2022 року у війні з росією.

Підтвердженням відсутності затвердженої проектної документації по об`єкту Пантеон Героїв Тернополя є доступна публічна інформація на сайті prozorro, на якому оприлюднюються звіти про договори про закупівлю.

Відповідно до оприлюднених звітів про договори про закупівлю, СКП «Ритуальна служба» ТМР проведено відповідні закупівлі та укладені, зокрема такі договори:

27 липня 2023 року оголошено тендер без використання електронної системи на предмет закупівлі: виготовлення та встановлення намогильних пам`ятників військовослужбовцям, які захоронені на міських кладовищах міста Тернопіль (класифікація за ДК 0212015(СРV) Будівельний камінь); Замовник закупівлі СКП «Ритуальна служба», вартість замовлення 7 885 381,25 грн, місце поставки вул. Микулинецька, міське кладовище 87 намогильних пам`ятників, вул. Петра Батьківського, 46 2 пам`ятника, джерело фінансування місцевий бюджет; Договір № 27/07/73 укладений 27 липня 2023 року між СКП «Ритуальна служба» ТМР та ПП» Бусол», строк виконання робіт 31 грудня 2023 року; до Договору додана схема влаштування паль та намогильних пам`ятників відповідно до якої в одному ряду об`єднанні 10 могил, розмір могили 700 х 1900 см; розмір земельної ділянки 1350 см під кожну могилу.

15 листопада 2023 року оголошено тендер без використання електронної системи на предмет закупівлі: «Розроблення проектної документації стадії «Екскізний проект» по об`єкту «Облаштування кладовища «Пантеон Героїв м. Тернополя» з будівництвом каплиці по вул. Микулинецька м. Тернопіль. Нове будівництво», Замовник закупівлі СКП «Ритуальна служба» ТМР, вартість замовлення 78 623,00 грн, джерело фінансування місцевий бюджет; Договір укладений 15 листопада 2023 року між СКП «Ритуальна служба» ТМР та ФОП ОСОБА_2 , строк виконання робіт 16 грудня 2023 року; відповідно до Завдання на проектування, яке є невід`ємною частиною Договору: стадійність Ескізний проект. Робочий проект; дані про особливі умови визначити на підставі інженерно геодезичних, інженерногеологічних вишукувань та діючих державних норм та стандартів будівництва; основні архітектурно планувальні вимоги і характеристики запроектованого об`єкта, зокрема облаштувати сектори для поховань стежками мощеними тротуарною плиткою та передбачити засипку гравієм між рядами; характеристика об`єкта територія Микулинецького кладовища 21,1505 га, ділянка, що опрацьовується 0,874 га (за рішенням від 30 листопада 2016 року № 1027 визначена ділянка 0,6 га для АТО).

Вважаючи вищевказані дії незаконними позивач просить суд:

1. Визнати незаконними дії СКП «Ритуальна служба» ТМР:

щодо визначення розміру земельної ділянки, виділеної під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території кладовища ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 та неповідомлення позивчау таких розмірів;

щодо встановлення намогильних споруд на земельній ділянці, виділеній під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території міського кладовища ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) без згоди його близьких родичів;

щодо вчинення перешкод позивачу та членам його сім`ї щодо встановлення намогильних споруд на земельній ділянці, виділеній під могилу одинарного поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на території міського кладовища ОСОБА_4 (вул. Микулинецька, 29, м. Тернопіль).

2. Зобов`язати СКП «Ритуальна служба» ТМР надати інформацію (з точним визначенням) про фактичне місце поховання та фактичні розміри земельної ділянки, виділеної під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3. Зобов`язати СКП «Ритуальна служба» ТМР не чинити перешкод позивачу та членам його сім`ї у встановленні намогильної споруди індивідуального замовлення на могилі загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах фактично виділеної під його поховання земельної ділянки на території міського кладовища ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 обгрунтовує необхідність у вжитті заходів забезпечення позову тим, що існують всі підстави вважати, що невжиття таких заходів може в подальшому ускладнити можливість реалізації гарантованих Конституцією та Законом прав позивача щодо встановлення замовленої та оплаченої надмогильної споруди на місці поховання загиблого сина, оскільки відповідач і надалі перешкоджає у доступі та не надає дозвіл на проїзд на ОСОБА_4 кладовище ділянка АТО для установлення одинарної намогильної споруди на могилі загиблого на війні сина, ОСОБА_5 . Будучи Замовником проектної документації до 16 грудня 2023 року СКП «Ритуальна служба» ТМР отримає проектну документацію стадії «Екскізний проект» по об`єкту «Облаштування кладовища «Пантеон Героїв м. Тернополя», на підставі якої відбудеться виготовлення та встановлення намогильних пам`ятників військовослужбовцям, які захоронені на міських кладовищах міста Тернопіль, в тому числі на земельній ділянці, де похований син позивача.

Забезпечення позову шляхом заборони відповідачу та виконавцям замовлення розробляти проектну документацію та встановлювати надмогильну споруду, зокрема на земельній ділянці, де похований син позивача, не призведе до обмеження його (їх) прав, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав ОСОБА_1 , що відповідає співмірним заходам забезпечення позову.

Щодо зустрічного забезпечення позову.

Оскільки, суть позовних вимог полягає у визнанні дій відповідача незаконними та зобовязання не вчиняти перешкод, то забезпечення позову спрямоване на попередження дій відповідача щодо недопущення ускладнення реалізації прав позичача та ухилення від виконання рішення суду, тому задоволення заяви про забезпечення позову в межах суми заявлених вимог не може завдати відповідачу матеріальних збитків.

Враховуючи те, що застосування даного виду забезпечення позову не можна вважати таким, що може спричинити відповідачеві збитки, відтак відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення.

Разом з тим, у разі необхідності для зустрічного забезпечення позивач може внести на депозитний рахунок суду 2 000,00 грн.

Виішуючи по суті заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову суд звертає увагу на наступне.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будьякій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пунктом 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено забезпечення позову забороною вчиняти певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі № 212/7106/21 вказано, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Так, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до СКП «Ритуальна служба» ТМР, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: виконавчий комітет Тернопільської міської ради про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії, у якому він просить:

визнати незаконними дії СКП «Ритуальна служба» ТМР щодо визначення розміру земельної ділянки, виділеної під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території кладовища ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 та неповідомлення позивчау таких розмірів; щодо встановлення намогильних споруд на земельній ділянці, виділеній під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території міського кладовища ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) без згоди його близьких родичів; щодо вчинення перешкод позивачу та членам його сім`ї щодо встановлення намогильних споруд на земельній ділянці, виділеній під могилу одинарного поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на території міського кладовища ОСОБА_4 (вул. Микулинецька, 29, м. Тернопіль);

зобов`язати СКП «Ритуальна служба» ТМР надати інформацію (з точним визначенням) про фактичне місце поховання та фактичні розміри земельної ділянки, виділеної під могилу одинарного поховання щодо поховання загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

зобов`язати СКП «Ритуальна служба» ТМР не чинити перешкод позивачу та членам його сім`ї у встановленні намогильної споруди індивідуального замовлення на могилі загиблого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах фактично виділеної під його поховання земельної ділянки на території міського кладовища ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, між сторонами існує спір, предметом якого є визнання незаконними дій СКП «Ритуальна служба» ТМР, зобов`язання надати інформацію та не чинити перешкод.

Водночас, за змістом ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріальноправових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Інститут забезпечення позову це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

В силу ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Окрім цього, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 квітня 2022 року у справі № 726/822/21.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та те, що невжиття таких заходів призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

З поданої ОСОБА_1 заяви не вбачається наявність реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів та ймовірність ускладнення виконання судового рішення у разі задоволення позову при невжитті таких заходів.

Однак, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріальноправових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Обов`язок доведення обставин, які б указували на необхідність вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріальноправових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача для забезпечення реального та ефективного виконання судового рішення, покладено на позивача відповідно до положень статті 81 ЦПК України, а оцінка доказів, наданих позивачем, є компетенцією суду.

Верховний Суд у постанові від 24 лютого 2021 року в справі № 755/5333/20 вказав, що звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник повинен не лише навести, але й довести наявність підстав для вжиття заходів забезпечення цивільного позову, а також спроможну вірогідність саме таких обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 також вказала, що особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому, важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.

Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Так, 15 листопада 2023 року СКП «Ритуальна служба» ТМР здійснено закупівлю без використання електронної системи. Переможцем аукціону є ФОП ОСОБА_2 , а предметом закупівлі розроблення проектної документації стадії «Ескізний проект» по об`єкту: «Облаштування кладовища «Пантеон Гроїв м. Тернополя«» з будівництвом каплиці по вул. Микулинцька м. Тернопіль. Нове будівництво». Строк виконання обіт чи надання послуг: 15 листопада 2023 року 16 грудня 2023 року, ціна 78 623,00 грн.

15 листопада 2023 року між СКП «Ритуальна служба» ТМР та ФОП ОСОБА_2 укладено договір на розроблення проектної документації стадії «Ескізний проект» по об`єкту: «Облаштування кладовища «Пантеон Гроїв м. Тернополя«» з будівництвом каплиці по вул. Микулинцька м. Тернопіль. Нове будівництво». Склад та обсяг робіт, що є предметом цього Догвору, визначені в Завданні на проектування (Додаток 1, який є невід`ємною частиною цього Договру).

Суд звертає увагу, що розробка ескізного проекту є одним з етапів виготовлення проектної документації на якийнебудь об`єкт (будинок, багатоповерхова будівля, склад, інше). Цей документ необхідний для опрацювання та узгодження із замовником зовнішнього вигляду споруди, її майбутнього планування, технічних параметрів, функціонального призначення, розташування на ділянці.

Саме ескізне проектування дає уявлення про те, які підготовчі роботи будуть потрібні, як будуть пролягати основні мережі, де будуть проходити доріжки. На підставі цього документа в подальшому розробляється пакет робочої технічної документації.

Даний документ є спрощеним варіантом цілого комплекту проектної документації, який пояснює загальну концепцію будівлі і містить інформацію про процес будівництв

Ескізний проект є попередньою стадією проектування, розробляється для визначення попередніх містобудівних, архітектурних, художніх та функціональних рішень об`єкта, технікоекономічних показників.

За змістом ДБН А.2.232014 19 Додаток Г (довідковий) СКЛАД ЕСКІЗНОГО ПРОЕКТУ (ЕП) Г.1. Загальні положення 1. Вихідні дані для проектування. 2. Коротка характеристика об`єкта. 3. Дані інженерних вишукувань. 4. Відомості про черговість будівництва та пускові комплекси. 5. Визначення вимог до містобудівних рішень. 6. Доступність об`єкту для маломобільних груп населення. 7. Основні технікоекономічні показники. 8. Кошторисна документація, склад, обсяг та зміст якої визначається відповідно до ДСТУ Б Д.1.11. 9. Розрахунок класу наслідків (відповідальності) та категорії складності відповідно до ДСТУН Б В.1.216. Г.2. Основні креслення 1. Ситуаційний план у масштабі 1:2 000 або 1:5 000. 2. Схема генерального плану у масштабі 1:500 або 1:1 000. 3. Схема транспортнопішохідних зв`язків (за необхідністю). 4. Плани поверхів, фасади, розрізи будинків та споруд. 5. За завданням замовника принципові схеми улаштування інженерного.

З наведеного слідує, що розроблення проектної документації стадії «Ескізний проект» по об`єкту: «Облаштування кладовища «Пантеон Гроїв м. Тернополя«» з будівництвом каплиці по вул. Микулинцька м. Тернопіль. Нове будівництво» є однією із стадій проектування, а не остаточною робочою документацією. На стадії «Ескізний проект» можуть вноситися зміни та корегуватися раніше погоджені рішення. Ескізний проект тільки після погодження та затвердження є підставою для розробки наступної стадії проектування.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за його позовом до СКП «Ритуальна служба» ТМР, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: виконавчий комітет Тернопільської міської ради про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити діїу зв`язку з необгрунтованістю таких вимог. Саме розроблення Ескізного проекту, який не погоджений замовником та не є остаточною робочою документацією не може ускладнити можливість реалізації гарантованих Конституцією та Законом прав позивача.

Керуючись ст.ст. 149153, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до спеціалізованого комунального підприємства «Ритуальна служба» Тернопільської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: виконавчий комітет Тернопільської міської ради про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду.

Суддя Тернопільського міськрайонного суду

Тернопільської області О. Герчаківська