Справа № 367/2484/22
Провадження №2-п/367/45/2023
УХВАЛА

Іменем України

05 червня 2023 року м. Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області

у складі головуючого судді: Одарюка М.П.,

за участю секретаря судового засідання: Довгополої І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 367/2484/23 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ірпінського міського суду Київської області, ухваленого по справі № 367/2484/23 від 28 лютого 2023 року позовні вимоги АТКБ « Приватбанк» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заборгованість за кредитним договором №K3BLGK15006513 від 08 серпня 2007 року в розмірі 835 681 грн. та судовий збір в сумі 12 535 (дванадцять тисяч п`ятсот тридцять п`ять) гривень 22 копійки, а всього 848 216 (вісімсот сорок вісім тисяч двісті шістнадцять) гривень 22 копійки.

04 квітня 2023 року від представника відповідача, адвоката Стегари О.М. надійшла до суду заява про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначив, що заявник не з`явився на судове засідання 28.02.2023 року, на якому було ухвалено спірне судове засідання, оскільки представник відповідача ( на той час) ОСОБА_2 дізнався про нього з судової повістки від 30.01.2023 року надісланої на його електрону адресу, при цьому матеріали справи не містять доказів повідомлення відповідача про судове засідання призначене на 28.02.2023 року. На день отримання судової повістки адвокат Міхо К.В. за допомогою системи «Електронний суд» сформував та направив до Ірпінського міського суду Київської області клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що 28.02.2023 року о 09 год. 30 хв. вже було призначення слухання в іншій справі у Солом`янському районному суді м. Києва, в якій він теж приймав участь. Також представник відповідача посилається на те, що адвокат Міхо К.В. не може приймати участь у справі, оскільки перебуває на військовій службі. Окрім того, виконавчий напис, на який посилається позивач у справі вважає вчинений з грубим порушенням законодавства та таким, що не підлягає виконанню. На момент вчинення згаданого вище виконавчого напису , а тим більше на момент звернення позивача до суду з вказаним позовом існує рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 08.11.2011 року у справі 22ц-11882/11, яким змінено рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, від 04.11.2010 року в частині стягнення солідарно з ОСОБА_1 і ОСОБА_3 на користь ПАТ КБ « Приватбанк» у рахунок повернення заборгованості за кредитним договором № К3BLGK15006513 від 08.08.2007, зменшивши суму стягнутої заборгованості з 8100205,91 грн до 3935384,04 грн. Представник відповідача вказує, що з урахуванням наведеного, ні вимоги позивача, зазначені у виконавчому написі нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. від 03.10.2019 року № 2803, ні розрахунок заборгованості за кредитним договором, ні розрахунок трьох відсотків річних, на яких ґрунтуються вимоги позивача, не відповідають дійсності та є помилковими, а отже позовні вимоги не підлягають задоволенню. Також у провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває справа № 760/16399/22 із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих питань, що є неприпустимим відповідно до процесуального законодавства.

10 квітня 2023 року від представника відповідача, адвоката Міхо К.В. надійшла до суду заява про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначив, що не з`явився на судове засідання 28.02.2023 року на якому було ухвалено спірне судове засідання, оскільки в цей же день приймав участь у розгляді кримінальної справи № 761/12768/22 на 09.30 в Шевченківському районному суді м. Києва. Також у виконавчому написі нотаріуса, на який посилається позивач в позовній заяві, зазначено,що приватний нотаріус Дніпровського нотаріального округу Бондар І.М. на підставі ЗУ « Про нотаріат» та Постанови КМ України від 29.06.1999 року № 1172, пропонує звернути стягнення на нерухоме майно, про те виконавчий напис нотаріуса - розпорядження нотаріуса, щодо стягнення грошових сум або витребування від боржника майна, здійснене на документах, що встановлюють заборгованість ( ст. 87 Закону України « Про нотаріат»), тобто такий виконавчий напис не є документом, що встановлює суму заборгованості та дату настання обов`язку сплатити таку заборгованість, а отже відсутні правові підстави для стягнення з відповідача 3% річних.

05 червня 2023 року від представника відповідача, адвоката Стегари О.М. надійшла заява про припинення представництва в суді і просить подальший розгляд справи проводи без його участі.

05 червня 2023 року від адвоката Пікуль Д.С. до суду надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи і відкладення розгляду справи, оскільки він як представник відповідача не має об`єктивної можливості надати їй належну правову допомогу без ознайомлення з матеріалами справи.

Представник АТ КБ « Приватбанк» надав відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому просять суд відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, оскільки ОСОБА_1 до певного часу належним чином виконувала свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що вона знала про умови кредитування та визнавала свої зобов`язання за кредитним договором та нею не доведено відсутність заборгованості.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові КЦС ВС від 3 червня 2020 року у справі № 318/89/18 зазначено, що зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка неодноразово змінювала представників, які зверталися до суду з заявами про відкладення розгляду справи, оскільки не були з нею ознайомлені, що призводило до затягування розгляду справи.

До того ж, знаючи про наявність справи, особисто відповідач жодноо разу не приймав участь у розгляді справи, а подача представником відповідача клопотань про відкладення розгляду справи у день судового засідання являє собою форму зловживання своїх процесуальним правом на представництво у суді, що є підставою для залишення заяви про відкладення розгляду справи без задоволення.

При таких обставинах, враховуючи те, що учасники справи не з`явились у судове засідання, справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Згідно із ч.1ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення необхідно дотримання трьох чинників:

1) відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки;

2) відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин;

3) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням.

1. Представником відповідача у справі станом на день винесення заочного рішення був адвокат Міхо К.В., він або особисто відповідач у судове засідання 28.02.2023р. не з`явились та повідомлень про причини неявки 28 лютого 2023 року не надавалось.

2. 19 жовтня 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 надав заяву на ознайомлення з матеріалами справи, відзиву на позовну заяву до закриття підготовчого судового засідання не надав з будь - яких причин.

3. Докази, на які посилаються представники відповідача фактично були предметом безпосереднього розгляду справи, стосуються підстави позовних вимог, та не мають істотоного значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідачів та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно заява про залишення позовної заяви без розгляду (а.с. 103-104) не підлягає задоволенню, зважаючи на те, що судом не знайдено підстав для перегляду заочного рішення.

Керуючись ст.ст.287,288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяви про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 367/2484/23 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізалишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя М.П. Одарюк