УХВАЛА

про призначення експертизи

та зупинення провадження у справі

25 травня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Зуєвич Л.Л., за участю:

помічника судді - Божко Ю.В.,

представника позивача - Угрин С.В. (ордер від 02.07.2021),

відповідача - ОСОБА_1 (особисто, паспорт),

представника відповідача - Кононов М.А. (ордер від 20.04.2023);

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

05.07.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 02.07.2021, за підписом представника позивача - адвоката Угрин С.В. (діє на підставі ордеру), в якій ставиться питання про стягнення з відповідача на користь позивача суми боргу у розмірі 3 059 887,33 грн, з яких 975 156,00 грн - основна сума заборгованості за договором позики № 07/09/20-1 від 07.09.2020, інфляційні збитки в розмірі 69 236,08 грн, 3% річних у розмірі 16 425,45 грн, пеня за несвоєчасне виконання грошового зобов`язанню в розмірі 1 999 069,80 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла 16.09.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.09.2021 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання було призначено на 10.02.2022.

У зв`язку з неотриманням відповідачем копії позову та ухвали від 20.09.2021, 10.02.2022 підготовче засідання було перенесено на 22.03.2022.

У зв`язку з початком збійної агресії рф 22.03.2023 судове засідання не відбулось та було перенесено на 27.10.2022.

У зв`язку з залученням відповідачем нового представника та необхідністю надання йому можливості ознайомитись з матеріалами справи 27.10.2022 підготовче засідання було перенесено на 19.01.2023.

19.01.2023 судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та було перенесено на 20.04.2023.

У судове засідання, призначене на 20.04.2023 з`явились представники сторін яким оголошувався складу суду та роз`яснювалось право на відвід. Відводів складу суду не заявлено.

У судовому засіданні 20.04.2023 відмовлено у клопотанні представника відповідача про поновлення строку для подання відзиву.

При цьому суд виходив з наступного.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17 (провадження № 61-20093ск21):

«Національні суди повинні враховувати можливість заявника ефективно представляти себе у суді (рішення Європейського суду з прав людини від 07 травня 2002 року у справі «Мак-Вікар проти Сполученого Королівства», заява № 46311/99, пункти 48 - 62; від 23 вересня 1998 року у справі «Стіл і Морріс проти Сполученого Королівства», заява № 68416/01, пункт 61).

Держава не відповідальна за професійний юридичний захист особи у цивільній справі, незалежно від того, на яких умовах надається правова допомога - на умовах безкоштовної чи оплатної правової допомоги адвоката, крім особливих обставин (рішення ЄСПЛ від 30 березня 1999 року у справі «Tuzinski проти Польщі», заява № 40140/98, умови визначення про неприйнятність).

В обов`язки держави також не входить забезпечення необхідного балансу між ефективним доступом до суду з одного боку, та незалежністю професії юриста з іншого (рішення ЄСПЛ від 22 березня 2007 року у справі «Старощик проти Польщі», заява № 59519/00, пункт 135).

Верховний Суд, з урахуванням висновків ЄСПЛ, зазначає, що суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду».

Представник відповідача не навів обставин, які б свідчили про те що, відповідач не мав можливості у встановлений строк звернутися до суду у будь-який зручний для нього спосіб, зокрема засобами дистанційного зв`язку (на офіційну електронну або поштову адреси суду, через підсистему «Електронний суд»), та не надав доказів на їх підтвердження.

Відповідно до статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю треба розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідач у справі щонайменше з 21.02.2022 (а.с. 59, рекомендоване повідомлення про вручення) обізнаний з фактом відкриття провадження у даній справі, а отже мав об`єктивну можливість у межах розумних строків подати до суду відзив на позов, проте подав його лише у судовому засіданні 20.04.2023, тобто зі спливом тривалого часу - через понад рік.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин суд дійшов висновку, що немає правових підстав для продовження відповідачу строку на подання відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 .

Разом з тим, у судовому засіданні 20.04.2023 задоволено клопотання представника відповідача про витребування у позивача оригіналу договору, аргументоване тим, що відповідач заперечує його підписання та існування, та у разі його надання ставитиме питання про призначення судової експертизи.

Також, у судовому засіданні 20.04.2023 суд зобов`язав представника позивача надати читаємо (якісну) копію договору для доручення до матеріалів справи та надати якісну копію такого договору відповідачу.

Враховуючи задоволення судом клопотання про витребування оригіналу договору, на підставі якого виник спір у справі, у підготовчому засіданні 20.04.2023 було оголошено перерву до 11.05.2023.

У судове засідання, призначене на 11.05.2023 з`явились представники сторін.

Представником позивача у судовому засіданні 11.05.2023 надано оригінал договір позики від 07.09.2020 № 07/09/20-1.

Оглянувши такий договір представник відповідача у судовому засіданні 11.05.2023 оголосив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи. Відповідне клопотання у письмовій формі надано для долучення до матеріалів справи (а.с.101-103).

Врахувавши клопотання представника позивача про визнання особистої явки відповідача у судове засідання обов`язковою, яке судом було задоволено, у судовому засіданні 11.05.2023 було оголошено перерву до 25.05.2023 для особистої явки у таке судове засідання відповідача у справі для відібрання експериментальних зразків підписів з метою вирішення питання про призначення у справі почеркознавчої експертизи.

У судове засідання, призначене на 25.05.2023 з`явились представники сторін та відповідач у справі.

У судовому засіданні 25.05.2023 у відповідача у справі ( ОСОБА_1 ) відібрано експериментальні зразки підписів.

Крім того, зобов`язано у тижневий строк з дня винесення ухвали надати вільні/умовно-вільні зразки підписів. Станом на день складання повного тексту даної ухвали суду такі зразки до суду не надано.

Доводи клопотання про призначення судової експертизи

В обґрунтування клопотання відповідача про призначення експертизи вказується, що жодного договору позики під номером 07/09/20-1 від 07 вересня 2020 року відповідач з позивачем не підписував та грошових коштів по даному договору від позивача не отримував, підпис виконаний на договорі 07/09/20-1 від 07 вересня 2020 від імені ОСОБА_1 вчинений не ОСОБА_1 , а іншою особою, яка і оформила та отримала кредитні кошти.

Таким чином, на думку відповідача, для встановлення істини у справі та підтвердження справжності підпису необхідно провести судово-почеркознавчу експертизу.

В клопотанні підсумовується, що оскільки предметом даної справи є, зокрема стягнення грошових коштів за Договором позики 07/09/20-1 від 07 вересня 2020, а доводи відповідача ґрунтуються на тому, що вказаний договір він особисто не підписував, кошти за договором не отримував, підпис зроблено іншою особою, тому для з`ясування даної обставини необхідні спеціальні знання у сфері ідентифікації виконання рукописного тексту.

В прохальній частині клопотання відповідач просить:

-Призначити по цивільній справі. № 760/22664/21 судову почеркознавчу експертизу.

- На вирішення експертизи поставити наступні питання:

- Чи виконано рукописний текст (підпис та П.І.Б. у графі Договору позики 07/09/20- 1 від 07 вересня 2020 «Підпис») у документі (Договорі позики 07/09/20-1 від 07 вересня 2020 ОСОБА_1 ;

- Проведення даної експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6

Мотиви, з яких виходив суд при розгляді клопотання про призначення судової експертизи, та застосовані ним норми права

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у cправі № 904/4982/20 предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Аналіз зазначених норм права свідчить про те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування та встановлення фактичних обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими. При цьому, неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. Крім того, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду. При цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи. Аналогічні висновки Верховного Суду містяться у постановах від 16.12.2020 у справі № 916/2740/19, від 06.09.2022 у справі № 924/898/21, від 02.11.2022 у справі № 915/442/21.

У справі, що є предметом вивчення, предметом спору є стягнення заборгованості за договором позики № 07/09/20-І від 07.09.2020.

Проте, відповідач вказує, що договору позики під номером 07/09/20-1 від 07.09.2020 не підписував та грошових коштів по даному договору не отримував, підпис виконаний на договорі 07/09/20-1 від 07.09.2020 від імені ОСОБА_1 - вчинений не ОСОБА_1 , а іншою особою.

Установлення факту непідписання договору як правило можливе за допомогою відповідної судово-почеркознавчої експертизи (див. постанову Верховного Суду від 24.05.2023 у справі № 567/792/22, провадження № 61-431св23).

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України)».

У постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі № 695/318/20 (провадження № 61-1833св22) зазначено, що «стаття 109 ЦПК України встановлює процесуальні наслідки для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні лише у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо. Застосування наслідків ухилення від участі в експертизі можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі. Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі № 201/11183/16 (провадження № 61-23601св18)».

Враховуючи зазначене, предмет доказування у даній справі, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, оскільки для вирішення відповідного питання необхідні спеціальні знання.

При цьому, суд враховує, що як зазначено у Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Суд зазначає, що наданий представником позивача оригінал договору позики № 07/09/20-І від 07.09.2020 разом з матеріалами справи направляється експертній установі для проведення почеркознавчого дослідження.

Відібрані у судовому засіданні 25.05.2023 у ОСОБА_1 експериментальні зразки підписів, які можуть бути використані експертом під час дослідження розміщені на а.с. 120-135 матеріалів справи.

Також, у судовому засіданні 25.05.2023 представником відповідача надано документи, які містять зразки підпису ОСОБА_1 (а.с. 118-119).

Крім того, зразок підпису ОСОБА_1 міститься на а.с. 83.

Також, у судовому засіданні 25.05.2023 відповідача зобов`язано в тижневий строк з дня винесення даної ухвали надати з метою проведення експертизи вільні та умовно-вільні зразки його підпису вчинені на документах за період, що максимально наближений до дати договору, підпис на кому відповідач не визнає - 07 .09.2020.

Оскільки станом на день складання повного тексту ухвали суду такі документи до суду відповідачем не надано, суд вважає за можливе зобов`язати відповідача надати їх експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Від відповідача у справі пропозицій щодо питань, які слід поставити на розгляд експерта, та щодо експертної установи не надійшло.

Враховуючи предмет позову та обставини справи, суд вважає за доцільне поставити на вирішення судового експерту питання в наступній редакції:

-Чи виконано підписи від імені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у договорі позики № 07/09/20-І від 07.09.2020 (наприкінці кожної з чотирьох сторінок такого договору в рядку «Позичальник», та на четвертій сторінці договору в двох місцях в рядку «Позичальник») тією особою, від імені якої він зазначений - ОСОБА_1 , чи іншою особою?

Суд вважає, що визначене формулювання в цілому відображає питання, без встановлення якого повно та об`єктивне з`ясування відповідної обставини у даній справі буде ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

За умови відсутності пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертній установі, запропонованій позивачем - Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

У п.п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 81, 103-104, 139, 252, 253, 260, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 760/22664/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, - задовольнити.

Призначити у справі № 760/22664/21 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

На вирішення експертів поставити наступне питання:

-«Чи виконано підписи від імені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у договорі позики № 07/09/20-І від 07.09.2020 (наприкінці кожної з чотирьох сторінок такого договору в рядку «Позичальник», та на четвертій сторінці договору в двох місцях в рядках «Позичальник») тією особою, від імені якої він зазначений - ОСОБА_1 , чи іншою особою?»

Попередити експерта, що безпосередньо буде проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Зобов`язати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) надати експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6) оригінали документів, які містять достовірні вільні, умовно-вільні зразки його підпису, які можуть міститься у офіційних документах за період, що максимально наближений до дати договору, підпис на якому відповідач не визнає - 07.09.2020: різного роду посвідченнях на яких є власноручний підпис, у виписках та актах цивільного стану (про шлюб / про розірвання шлюбу / тощо), спадковій справі, різного роду заявах або зверненнях до органів влади та місцевого самоврядування приватних чи комунальних форм власності, відомостях про отримання офіційних виплат, різного роду заявах до банківських установ про відкриття або закриття карткових рахунків, у нотаріально посвідчених документах тощо.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача - ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ).

На час проведення експертизи провадження у справі № 760/22664/21 зупинити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження та Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

В розпорядження експертної установи - Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (; адреса: 03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6) надати: копію цієї ухвали; матеріали цивільної справи № 760/22664/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, в т.ч. умовно-вільні та експериментальні зразки підписів, які знаходяться в матеріалах справи (а.с. 83, 118-119, 120-135), а також оригінал договору позики № 07/09/20-І від 07.09.2020 та витребувані судом у ОСОБА_1 вільні та умовно-вільні зразки підписів на офіційних документах за період, що максимально наближений до дати договору, підпис на якому відповідач не визнає - 07.09.2020.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич