Провадження № 2/369/5906/23
РІШЕННЯ

Іменем України

20.11.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Соловюк В.І.

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року до суду надійшла позовна заява про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги ОСОБА_2 мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її син - старший сержант мінометного взводу 3-ї роти оперативного призначення 1-го батальйону оперативного призначення окремого загону спеціального призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_5 , загинув від вогнепального поранення несумісного з життям під час ведення оборони міста Маріуполь. На підтвердження чого, ОСОБА_2 надала Витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України № 95 від 17.04.2022 року та довідку про загибель військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №40/57/9/2-127 від 30.05.2022 року.

У зв`язку з тим, що смерть ОСОБА_5 відбулася на тимчасово окупованій території України, ОСОБА_2 була позбавлена можливості отримати документ про смерть у відповідному закладі охорони здоров`я, а тому звернулася до суду з метою встановлення факту смерті її сина та отримання свідоцтва про смерть у відділі державної реєстрації актів цивільного стану.

03 березня 2023 року судом прийняте рішення у справі №369/2913/23, яким встановлено факт смерті ОСОБА_5 у віці 26 років, який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Маріуполь, Донецької області під час виконання бойового завдання з метою оборони м. Маріуполь, та 02 травня 2023 року видано свідоцтво про смерть ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, в тому числі на грошові вклади у банківських установах. За життя ОСОБА_5 заповіту не було складено. Спадкоємцями першої черги є мати - ОСОБА_2 , батько - ОСОБА_3 та дружина ОСОБА_4 .

Для прийняття спадщини, ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Михальчук Лілії Володимирівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але постановою нотаріуса відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через пропуск ОСОБА_2 строку встановленого законом для прийняття спадщини.

ОСОБА_2 вказала, що пропустила строки з поважних причин. Так, ОСОБА_2 зазначила, що у неї не було достатньо юридичних підстав звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом встановленого чинним законодавством строку до 17.02.23 року, оскільки у неї не було в наявності свідоцтва про смерть свого сина ОСОБА_5 , яке було видане лише 02.05.2023 року.

Просила суд:

визначити ОСОБА_2 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_5 строком у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 вересня 2023 року відкрито провадження по справі та розгляд справи визначено за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні до участі у справі залучено у якості третіх осію ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 листопада 2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 20 листопада 2023 року на 09 год. 30 хв., встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

При розгляді справи представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив позов задоволити.

Представник відповідача Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи, письмовий відзив до суду не надходили.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи, письмовий відзив до суду не надходили.

Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи, письмовий відзив до суду не надходили.

Відповідно до ч. 5, ч. 6 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

При розгляді справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджено свідоцтвом про смерть ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 , виданого на підставі рішення Києво Святошинським районним судом Київської області від 03.03.2023 року у справі №369/2913/23, яким встановлено факт смерті ОСОБА_5 у віці 26 років.

Крім того, судом встановлено, що смерть ОСОБА_5 додатково підтверджується Витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України № 95 від 17.04.2022 року та довідкою про загибель військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №40/57/9/2-127 від 30.05.2022 року.

Після його смерті відкрилась спадщина, в тому числі на грошові вклади у банківських установах.

Судом встановлено, що відповідно до витягу зі Спадкового реєстру №73379725 від 28.07.2023 року, відкритих спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину ОСОБА_5 у Спадковому реєстрі не зафіксовано. Таким чином, Витягом №73379725 підтверджено, що іншими потенційними спадкоємцями не було здійснено волевиявлення на прийняття спадщини ОСОБА_5 .

Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , розпочався ІНФОРМАЦІЯ_3 та закінчився 17.02.2023 року (враховуючи постанову КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №164).

За загальним правилом для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стаття 1270 ЦК України).

Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюються Постановою Кабінету Міністрів «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

Так, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.

З доданих Позивачкою документів вбачається, що у період з 17.04.2022 року по 02.05.2023 року ОСОБА_2 була реально позбавлена можливості подати заяву для прийняття спадщини та необхідні документи до неї, а тому суд вважає, що строк для прийняття спадщини, був пропущений з поважних причин.

Згідно ст. ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено Верховним Судом України у п. 26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у цій справі є територіальна громада в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини - Чабанівська селищна рада Фастівського району Київської області, адже іншими потенційними спадкоємцями не було здійснено волевиявлення на прийняття спадщини ОСОБА_5

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Статтею 1 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що причини пропуску позивачкою строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій.

Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи судове рішення, крім іншого, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958, про те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Керуючись ст. ст. 229, ч. 2 ст. 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її сина ОСОБА_5 , терміном у два місяця, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 20 листопада 2023 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ