УХВАЛА

про залишення позову без руху

06.12.2023

Справа № 522/23260/23-Е

Провадження № 2/522/7901/23

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Ярема Х.С. розглянув матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення грошових коштів.

ВСТАНОВИВ:

04.12.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення грошових коштів.

Позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 завдаток в розмірі 76 000 грн. та суму штрафу у розмірі 76 000 грн.

Вирішуючи питання про прийняття позову, суд враховує наступне.

Вимоги до позовної заяви, які передбачені п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, вказують на те, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Тобто, пред`являючи позов до трьох відповідачів, позивач має визначитися зі змістом позовних вимог до кожного з них окремо, зазначити спосіб стягнення коштів з них.

Однак адвокат позивача не наводить позовних вимог до відповідача ОСОБА_4 та не визначає спосіб стягнення коштів (з кожного, в частині, солідарно, тощо).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлене порушене право. Зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 640/7310/19, від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/337/21).

Отже, перевірка судом змісту позовних вимог до кожного з відповідачів, не є надмірним формалізмом, а є обов`язком суду, який обумовлений необхідністю в кожному конкретному випадку правильно визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною.

Крім того, залежно від характеру розподілу відповідальності між кількома боржниками цивільне законодавство розрізняє:

- дольову (часткову) відповідальність, коли кожен із боржників є відповідальним перед кредитором лише в тій частці, яка припадає на нього відповідно до законодавства;

- солідарну відповідальність, коли кредитор має право притягти до відповідальності як усіх боржників разом, так і кожного з них окремо, причому як повністю, так і в частині боргу;

- субсидіарна відповідальність, коли в зобов`язанні беруть участь два боржники, один з яких є основним, а другий додатковим.

Зі змісту позовних вимог ОСОБА_1 неможливо зрозуміти який саме тип відповідальності кредитор вимагає від боржників, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості переконатися чи передбачений законом спосіб (способи) захисту прав або інтересів обраний позивачем та чи не суперечить такий спосіб закону.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд, встановивши відсутність сформульованого позивачем змісту позовних вимог до відповідача ОСОБА_4 та встановивши недоліки викладення змісту позовних вимог, дійшов висновку про необхідність залишити без руху позов ОСОБА_1 та надати позивачеві строк на усунення недоліків у позові.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 258, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ярема Х.С.