ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю відповідача ОСОБА_2 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Фастів Київської області заяву представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху,-

ВСТАНОВИВ:

26.04.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на його користь матеріальний збиток у розмірі 37535,98 грн та грошову суму у розмірі 3135,00 за проведення звіту по дослідженню з визначення матеріального збитку.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08.05.2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

01.06.2023 року, через канцелярію суду представник відповідача ОСОБА_3 подав заяву про залишення позовної заяви без руху, посилаючись на те, що позовна заява не містить відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Крім цього, позивач подаючи письмові докази в копіях, не зазначив про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, а також не підтвердив відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Таким чином, відсутність вказаної інформації веде до порушення прав сторін в частині подання відзиву на позовну заяву без необхідних елементів позовної заяви, відзиву на позовну заяву. Також. позивачем не надано документи, що підтверджують сплату судового збору, або звільнення від такого.

В підготовчому судовому засіданні позивач вирішення даного питання залишив на розсуд суду.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача подану заяву підтримав та просив позов ОСОБА_1 про стягнення збитків залишити без руху.

В підготовчому судовому засіданні відповідач підтримав думку свого представника.

Заслухавши учасників судового процесу щодо поданої заяви та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Положеннями ч.11 ст. 187 ЦПК України передбачено можливість залишення позовної заяви без руху, якщо після відкриття провадження у справі буде встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Як вказує представник відповідача, позивачем при зверненні до суду не дотримано вимоги пунктів 6, 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, що є наслідком залишення позовної заяви без руху, на думку суду не заслуговують на увагу.

Так, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у ст. 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 5 грудня 2018 року (справа №11-989заі18) згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Що стосується посилань представника відповідача на ту обставину, що позивачем до матеріалів позовної заяви не додано докази сплати судового збору, чи звільнення від такого, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (стаття 3 Закону).

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При вивченні матеріалів позовної заяви, перед відкриттям провадження у справі, встановлено, що предметом позову є стягнення матеріального збитку завданого пошкодженням транспортного засобу в результаті дорожньо-транспортної пригоди, за фактом якої було порушено кримінальне провадження № 0000184 від 01.02.2022 року за ч. 1 ст. 286 КК України.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, суддею при відкритті провадження у справі, зроблено висновок, що позивач звільнений від сплати судового збору.

Як зазначалось, вище, за змістом ст. 185 ЦПК України підставою для залишення позову без руху є недотримання позивачем вимог ст. 175, 177 ЦПК України, наявність таких підстав суд перевіряє на стадії відкриття провадження у справі.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08.05.2023 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Отже, при відкритті провадження у справі, перевірено дотримання позивачем вимог ст.175, 177ЦПК України, відкрито провадження у справі, уникаючи надмірного формалізму, який у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

З урахуванням викладеного, суд приходить до переконання про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175,177 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху відмовити.

Ухвала в порядку ст. 353 ЦПК України оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 06.06.2023 року.

Головуючий суддя Г.В.Соловей