У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2023 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Мороз К. Г., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни, Акціонерного товариства "Приватбанк" про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває зазначена цивільна справа.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 112).

Ухвалою від 28.07.2022 року було зупинене провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_1 (а.с. 120).

ОСОБА_2 , дружина померлого позивача (а.с. 113), 26.07.2022 року звернулась до суду із заявою про процесуальне правонаступництво (а.с. 110).

Судом здійснено ряд запитів, у тому числі і до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про надання відомостей щодо того, чи заводилась спадкова справа після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 121, 123, 130).

22.08.2022 року від Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області надійшов лист № 1093/01-09 від 10.08.2022 року, з якого вбачається, що спадкова справа до майна ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилась (а.с. 127-128).

22.08.2023 року від Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області надійшов лист № 1480/01-16 від 20.07.2023 року, з якого вбачається, що спадкова справа до майна ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведена Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області за № 90/2023 рік на підставі претензії кредитора АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 137).

Вказане також вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 73253455 від 19.07.2023 року (а.с. 138).

Ухвалою суду від 27.09.2023 року поновлено провадження у справі (а.с. 141).

У засідання належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи учасники справи або їхні представники не з`явились, у зв`язку з чим розгляд здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Представником АТ КБ «Приватбанк» подано заперечення на клопотання щодо залучення правонаступника ОСОБА_2 , у якому просить відмовити останній у задоволенні клопотання про залучення її до участі в справі як позивача, та клопотання про закриття провадження у справі (а.с. 149-151).

Дослідивши матеріали справи суд доходить наступного.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року в справі № 752/16818/18 (провадження № 61-8339св22) зроблено висновок, що процесуальне правонастунництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує.

Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу.

Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2023 року в справі № 760/9496/21 (провадження № 61-10690св22) зроблено висновок, що: «визначальним при вирішенні питання про залучення правонаступників до участі в справі є встановлення, чи допускають спірні правовідносини правонаступництво, та чи відомі особи, які прийняли спадщину.

Таким чином, для залучення правонаступників необхідним, у тому числі, є встановлення кола спадкоємців, які прийняли спадщину.

У матеріалах справи міститься відповідь з Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області з якої вбачається, що спадкова справа по смерті ОСОБА_1 заведена на підставі претензії кредитора - АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 137).

Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Як вбачається з документів, які наявні в матеріалах справи, останнім місцем реєстрації позивача ОСОБА_1 була адреса: АДРЕСА_1 (а.с. 8). Місцем проживання, як зазначено у позові, позивача було: АДРЕСА_2 (а.с. 3).

Заявниця ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 114-118).

Інших доказів суду з цього приводу не надано.

Відтак, наразі відсутні підстави для процесуального правонаступництва.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Частиною першою статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Належних доказів про факт набуття статусу спадкоємця в порядку діючого законодавства суду з боку ОСОБА_2 не надано. Відтак, враховуючи вищенаведене, що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_1 заведена лише на підставі претензії кредитора АТ КБ «Приватбанк», суд приходить до висновку, що заява останньої задоволенню не підлягає, а провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни, Акціонерного товариства "Приватбанк" про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора слід закрити.

Керуючись ст. 255, 258-260, 352-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 щодо залучення її в якості правонаступника залишити без задоволення.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни, Акціонерного товариства "Приватбанк" про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повну ухвалу складено та підписано 06.12.2023 року (через перебування судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню).

Суддя О. М. Дубовік