Справа №705/1125/23
2/705/1269/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2023 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

секретаря судового засідання Моросліп А.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бабанської селищної ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Непокульчицький В.С. звернувся до суду з позовом про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, який обґрунтував наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої залишилося належне їй майно у виді житлового будинку з прибудовою, що розташований в АДРЕСА_1 .

Ще за життя ОСОБА_2 склала 20.09.2008 заповіт, згідно якого вищевказаний жилий будинок заповіла позивачу ОСОБА_1 .

Позивач, як спадкоємець за заповітом, звернувся 24.01.2023 до нотаріуса із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 для документального оформлення спадкового майна, оскільки тільки наприкінці 2022 року позивач дізнався у Коржівському старостинському окрузі № 3 Бабанської селищної ради про заповіт від 20.09.2008 померлої ОСОБА_2 на ім`я позивача ОСОБА_1 , зареєстровано в реєстрі № 14.

24.01.2023 нотаріусом було винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії у виді видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, згідно до ст. 1270 ЦК України, тому оформити позивачу спадкове майно померлої ОСОБА_2 не надалося можливим.

Однак, позивач не міг звернутися до нотаріуса у передбачений законом шестимісячний строк, оскільки не знав про існування самого заповіту ОСОБА_2 від 20.09.2008, крім цього, позивач в період часу з 2013 року по 2022 рік перебував за кордоном знаходився на заробітках, що підтверджується записами в його паспорті громадянина України для виїзду за кордон.

Вважає, що позивач строк пропустив з об`єктивних підстав, зокрема те, що він не проживав спільно зі спадкодавцем, не мав спільного побуту, не знав про заповіт на своє ім`я і дізнався про нього лише наприкінці 2022 року, вже після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, нотаріус про заповіт позивача не повідомив. Більше того, позивач у період часу з 2013 року по 2022 рік знаходився за кордоном, що унеможливило його звернення до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини в період з 01.02.2014 (день смерті спадкодавця) до 01.09.2014 (останній день подачі заяви про прийняття спадщини позивачем), що свідчить про поважність причин пропуску такого строку.

Поновити порушене право позивача можливо лише на підставі рішення суду, тому позивач вимушений звернутися до суду з цим позовом.

Просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_1 , додатковий строк один місяць, для подання ним заяви до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Вострикової О.І. про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, від представника позивача ОСОБА_3 надійшла письмова заява, у якій просить суд розгляд справи проводити у його відсутність та у відсутність його довірителя. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд позов задовольнити.

Представник відповідача Бабанської селищної ради Уманського району Черкаської області в судове засідання не з`явився, від селищного голови Леоніда Оратівського надійшла письмова заява, у якій просить суд розгляд справи проводити у відсутність представника Бабанської селищної ради, а рішення суду просить прийняти за наявними у ній доказами та згідно вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України судове засідання проведено у відсутності сторін, на підставі наявних у суду матеріалів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено про те, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 3.

За життя, а саме 20 вересня 2008 року, спадкодавець ОСОБА_2 склала заповіт, який зареєстровано в реєстрі за № 14 та посвідчений секретарем Коржовослобідської сільської ради Уманського району Черкаської області К.В.Степанюк 20.09.2008 року і зареєстрований в реєстрі за № 14, згідно якого на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належний їй жилий будинок АДРЕСА_1 , земельну ділянку, надану для ведення селянського особистого господарства, розташовану на території Коржовослобідської сільської ради Уманського району Черкаської області заповіла ОСОБА_1 .

Згідно постанови ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу, від 24 січня 2023 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належного спадкодавцю. При цьому, нотаріусом встановлено, що на підставі заяви ОСОБА_5 про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , було відкрито спадкову справу № 48/2014. У спадковому реєстрі зареєстровані три заповіти, в тому числі і заповіт, зареєстрований за № 14 на ім`я ОСОБА_1 . Заявник ОСОБА_1 на день смерті спадкодавця не був неповнолітнім, малолітнім, недієздатним чи обмеженим у цивільній дієздатності, разом із спадкодавцем не проживав, заяву про прийняття спадщини протягом встановленого законом шестимісячного строку не подавав, тобто не вчинив дій, передбачених ст. 1269 ЦК України, які б свідчили про прийняття ним спадщини. Спадкоємець І черги, син спадкодавця ОСОБА_5 , який прийняв спадщину, помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 фактично спадщину не прийняв та у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, останньому і було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Згідно матеріалів спадкової справи № 48/2014, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємець ОСОБА_5 подав заяву про прийняття спадщини, а спадкоємець ОСОБА_6 , 30.09.2014 року подала заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 на користь брата ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Також у матеріалах справи наявна довідка, видана Коржовослобідською сільською радою Уманського району Черкаської області, про те, що ОСОБА_2 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 а/з № 3 від 03.02.2014, дійсно була прописана та проживала в АДРЕСА_1 і до дня смерті вона проживала одиноко.

Відповідно до положень ст.1217 та ст. 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до положень ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову справу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За результатами аналізу практики ВС можна навести приблизний перелік поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба спадкоємця; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця та місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємця на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємця про наявність заповіту тощо.

Як зазначив в своїй постанові ВС КЦС справа №405/7058/19 від 26.07.2021, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналізуючи зібрані по справі докази з урахуванням наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин, оскільки згідно матеріалів справи та постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі заяви одного із спадкоємців, який станом на час розгляду вказаної справи помер. Інший спадкоємець відмовилася від прийняття спадщини на користь останнього. Із спадкового реєстру встановлено, що спадкодавець склала три заповіти, в тому числі на ім`я позивача, але позивач у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса із відповідною заявою, так як перебував за межами країни, що підтверджується відповідними відмітками у паспорті громадянина України НОМЕР_3 . Крім того, у відповідності до матеріалів спадкової справи, позивач на момент відкриття спадщини не проживав разом зі спадкодавцем, а також матеріали спадкової справи не містять інформації про те, що позивач, як спадкоємець за законом, був проінформований про наявність заповіту на його користь. Тобто він проживав на великій відстані від місця знаходження спадкового майна, оскільки працював за кордоном, про існування заповіту повідомлений не був, тобто такі обставини, що склалися, від нього не залежали, але тільки дізнавшись про наявність спадкового майна, він одразу вчинив дії для прийняття спадщини і звернувся до нотаріуса, тому, з урахуванням встановлених обставин справи, які повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами, суд дійшов висновку, що встановлений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим наявні підстави для задоволення позовних вимог та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76-81, 223, 258, 259, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_1 , додатковий строк один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Початок перебігу визначеного судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Черкаського апеляційного суду безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Р. В. Піньковський