Справа № 309/1962/22
Провадження № 2/309/393/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Савицький С.А.

за участю секретаря судового засідання Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до Хустської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги позивачем вмотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дідусь ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 31.12.2020 року виданим Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Південно Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. ОСОБА_2 за життя склав заповіт, згідно якого все своє майно заповів позивачу.

Позивач у встановлений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подав, оскільки на день смерті дідуся був неповнолітнім, не проживав разом із спадкодавцем і не знав про наявність заповіту на його користь та необхідність подавати заяву про прийняття спадщини.

Після звернення до нотаріуса з метою прийняття спадщини, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки ним пропущений встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Нотаріус порадив звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач просить суд визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, і просить суд постановити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

В судове засідання представник відповідача Хустської міської ради не з`явився. Представник Хустської міської ради Гуменюк Н.О. подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у відсутності їх уповноваженого представника, вирішення заяви залишають на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 31.12.2020 року.

Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно.

ОСОБА_2 склав заповіт, посвідчений секретарем Сокирницької сільської ради 11.11.2019 року за реєстровим номером 219, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося заповів на ім`я позивача.

Для оформлення спадкових прав за померлим ОСОБА_2 позивач звернувся до нотаріуса, однак позивачу було повідомлено про неможливість оформлення спадщини, оскільки ним пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Позивач у встановлений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подав, оскільки на день смерті дідуся був неповнолітнім, не проживав разом із спадкодавцем і не знав про існування заповіту на його користь.

Суд визнає поважними наведені позивачем причини пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини, адже про існування заповіту він не знав, тому не зміг своєчасно подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суд констатує, що правовідносини, яким відповідають встановлені судом факти, врегульовані ст.ст.1268-1270,1272 ЦК України.

Згідно із ч.1, 2 ст.1269, ч.1 ст.1270ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не може бути підставою для усунення від спадкування.

Згідно з висновками, викладеними в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17. поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин.

Отже, розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 на підставі поданих доказів та у межах заявлених вимог, суд прийшов до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 258-268 ЦПК України, ст.ст.1272, 1273 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк, терміном 2 місяці, з моменту набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.