КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2958/23
УХВАЛА

06.06.2023 року суддя Київського районного суду м. Одеси Петренко В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Київської районної адміністрації Одеської міської ради (адреса, 65114, м. Одеса, вул. Ак. Корольова, 9), третя особа: Одеська міська рада (65026, м. Одеса, пл. Думська, 1) , про зміну адреси нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

05.06.2023 року від ОСОБА_1 до Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява до Київської районної адміністрації Одеської міської ради третя особа: Одеська міська рада, в якій позивач просить змінити адресу належного ОСОБА_1 об`єкту нерухомого майна садових будівель, за адресою: АДРЕСА_2 , на адресу: АДРЕСА_2 .

Позовна заява мотивована тим, що 20 вересня 2009 року сформовано витяг про реєстрацію право власності на нерухоме майно, за реєстраційним номером: 20361702, на підставі свідоцтва про право власності НОМЕР_1 від 02 серпня 2007 року, виданого Виконавчим комітетом Одеської міської ради.

30 листопада 2021 року на вих. № 10146 позивачем отримано лист від КП «БТІ» Одеської міської ради, де вказано, що станом на 31 листопада 2012 року, право власності на садові будівлі за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого Виконавчим комітетом Одеської міської ради від 02 серпня 2007 року.

Також позивач зазначає, що у вищевказаній відповіді КП «БТІ» Одеської міської ради вказано, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстроване також право власності на нежитловий будинок з надвірними спорудами за іншими фізичними особами.

На підставі замовлення від 20 січня 2022 року за № 33 Юридичним департаментом Одеської міської ради надано довідку від 03 лютого 2022 року за № 386474/1 з Адресного реєстру міста Одеси про резервування адреси об`єкта нерухомого майна, де зазначено, що у Адресному реєстрі міста Одеси зарезервовано за ОСОБА_1 наступну адресу об`єкта нерухомого майна, садові будівлі, АДРЕСА_2 .

Позивач вказує, що на його заяву 01 червня 2022 року за вих. № Г-134 Київська районна адміністрація Одеської міської ради надало відповідь за якою зазначає, що згідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований ще один житловий будинок за іншими особами.

Тому у відповідності до п. 52 Постанови Кабінету Міністрів України від 07 липня 2021 року за № 690 «Про затвердження Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна», у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підлягають під випадки, зазначені у пункту 50 вказаного Порядку, зміна, коригування адреси здійснюється на підставі рішення суду..

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі, виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно із частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а за частиною першою статті 16 цього Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до підпункту 10 пункту «б» статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих законом повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради в галузі житлово-комунального господарства віднесено облік та реєстрацію відповідно до закону об`єктів нерухомого майна незалежно від форми власності.

Згідно статті 40 цього ж Закону виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, крім повноважень, передбачених цим Законом, здійснюють й інші надані їм законом повноваження.

Порядок присвоєння, зміни адреси об`єкту нерухомого майна у разі його дублювання здійснюється відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затвердженого Постановою КМУ від 07.07.2021 року № 690.

Системний аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку про те, що вирішення питання про присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси чи зміни адреси належить до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 441/1625/15-а.

Відповідно до пункту 5 статті 26-3Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради; місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею. У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.

Відповідно до пункту 8 статті 26-4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставами для відмови у присвоєнні, коригуванні адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є замовником, або його представником - у разі подання заяви щодо присвоєння,коригування адреси щодо об`єкта будівництва; 4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який немає повноважень приймати рішення про присвоєння, коригування адреси на відповідній території. Відмова у присвоєнні, коригуванні адреси з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається.

Отже, скасування (анулювання), зміна адреси є дискреційними повноваженнями відповідача як суб`єкта владних повноважень.

У пункті 52 постанови Кабінету Міністрів України від 07.07.2021№ 690«Про затвердження Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна» зазначено, що у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Однак, у цій постанові не визначено, до суду якої юрисдикції у цьому випадку має звертатися власник об`єкта нерухомого майна і з якою вимогою.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС) України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Із змісту позовних вимог вбачається, що позивач звертався до відповідача із відповідною заявою про зміну адреси об`єкта нерухомого майна житлового будинку, в подальшому за наслідками розгляду даного питання йому було відмовлено, тобто позивач фактично не погоджується з відмовою відповідача, та просить змінити його житловому будинку поштову адресу.

Суд звертає увагу, що цей спір не є спором про право, як вважає позивач, оскільки присвоєння (зміна) будь-якої поштової адреси, не підтверджує та не встановлює на нерухоме майно ні права власності, ні права користування.

Оскільки відповідач є суб`єктом владних повноважень, а підставою звернення до суду фактично стала його відмова у вчиненні дій по зміні адреси, вимоги до нього повинні розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19 - 22 ЦПК України, є обов`язковою підставою для скасування рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 186, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа: Одеська міська рада, про зміну адреси нерухомого майна.

Ухвалу разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що розгляд справи належить до юрисдикції адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання суддею.

Суддя Петренко В. С.