судді Журби С. О. у справі №372/2456/21
позовом ОСОБА_1 до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання незаконним та скасування рішень про державну реєстрацію, витребування майна із чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання добросовісним набувачем та визнання права власності на земельні ділянки
16 листопада 2023 року місто Київ
Постановою від 16 листопада 2023 року Київський апеляційний суд залишив без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 ; апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнив частково; рішення Обухівського районного суду Київської області від 27 грудня 2022 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 скасував; в задоволенні цих позовних вимог відмовив; в решті рішення Обухівського районного суду Київської області від 27 грудня 2022 року залишив без змін.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , Київський апеляційний суд констатував наявність порушення прав позивача, однак пропуск нею строку позовної давності. При цьому такий строк апеляційний суд обраховував починаючи з 20 травня 2017 року - дати, коли за думкою суду позивач дізналася про порушення свої прав. З наведеною позицією погодитися не можу.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 261ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Зважаючи на те, що сплин вказаного строку може призвести до припинення у сторони можливості захистити в судовому порядку своє порушене право, визначення моменту, коли можна належно констатувати факт, що сторона дізналася (могла дізнатися) про своє порушене право, є вирішальним.
В даній справі апеляційний суд пов`язував початок перебігу строку позовної даності з датою звернення позивача до органів поліції із заявою про те, що невідомі особи намагаються перепродати земельні ділянки, що належать їй та її матері.
В той же час, як встановлено положеннями ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
За таких умов строк позовної давності не є абстрактною величиною та має суто практичне значення, визначає саме термін, від початку якого особа має можливість звернутися за захистом свого порушеного права. З такої точки зору формулювання «довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила» насамперед визначає момент отримання особою достеменних даних про факт порушення права або особу, яка його порушує, необхідне та достатнє для реалізації процедури звернення до суду, а не чуток, які ще й не в повній мірі підтверджені та деталізовані, що не можуть бути покладені в основу позову.
Зважаючи на те, що в ході розгляду справи не було належним чином встановлено, що на час звернення до поліції позивач вже достеменно володіла вищевказаною інформацією, початок обрахування строку позовної дати саме з даного моменту вважаю не коректним. Більш того, недостатність інформації та не підтвердження навіть самого факту порушення прав заявника вбачається навіть із самого змісту заяви позивача до поліції.
Не може вважатися належною й позиція щодо того, що ОСОБА_1 мала можливість дізнатися про наведені обставини, які б свідчили про порушення її прав з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
З даного приводу погоджуюсь з позицією суду першої інстанції, який зазначав про те, що у 2017 році в Україні діяв Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 № 1952-IV та Закон України «Про Державний земельний кадастр» від 07.07. 2011 № 3613-VI, чинні редакції який на той час не надавали можливості особі, яка не зареєстрована власником земельної ділянки отримати повну інформацію стосовно такої землі, що підтверджується численною судовою практикою Касаційного адміністративного суду, зокрема у справах №804/3820/17, №824/11/16-а, №824/11/16-а та інших. На підставі таких законодавчих обмежень позивач не отримала відповідну інформацію й від Обухівського МВВЦДЗК Київської обласної філії Державного підприємства «Центр ДЗК» в 2017 році.
З матеріалами такого кримінального провадження позивач ознайомилася лише 11.07.2018 р. Оскільки правова конструкція ч. 1 ст. 261ЦК України передбачає не лише момент, коли особа фактично довідалася про порушення свого права, але й могла довідатися, а право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження у позивача виникло не раніше 27.06.2018 р. - дати дозволу слідчої Ногачеєвої О.А. № Б-736 на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, саме з дати наступного для після цього й треба обраховувати початок перебігу для ОСОБА_1 терміну, коли вона мала можливість звернутися з позовом до суду.
Оскільки в даному випадку має застосовуватися загальний строк позовної давності у 3 роки, термін його сплину становить 27.06.2021 р. Враховуючи те, що 27.06.2021 р. - було вихідним днем, а 28.06.2021 р. - святковим днем, направлення позовної заяви до суду 29.06.2021 р. у відповідності до положень ч. 3 ст. 123 ЦПК України має вважатися таким, що здійснене в межах строку позовної давності.
Суддя С. О. Журба