Справа № 758/2254/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

з участю секретаря судового засідання Довгалюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області Слободяника Василя Дмитровича про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення допуску до роботи та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2022 року позивач через представника ОСОБА_2 звернулася до Подільського районного суду міста Києва із вказаним позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДСНС України у Київській області Слободяника В.Д. № 414 о/с від 23.12.2021 про відсторонення її від роботи; зобов`язати ГУ ДС України з надзвичайних ситуацій у Київській області поновити її на роботі шляхом допуску до роботи на посаді провідного фахівця відділу соціально-гуманітарної роботи центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України у Київській області; стягнути з ГУ ДСНС України у Київській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, який станом на час подання заяви становив 20943,30 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.02.2022 головуючим суддею у справі визначено Ковбасюк О.О.

Ухвалою суду від 21.02.2022 позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.

02.05.2022 позивачем подану до суду заяву про усунення недоліків з відповідними додатками.

Ухвалою суду від 30.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачам строк для подання відзиву, а позивачу - для подання відповіді на відзив.

Відповідачі в установлений судом строк відзив на позовну заяву та заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін не подали.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

02.06.2023 до суду надійшла заява начальника ГУ ДСНС України у Київській області А. Мусієвича про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Позивачем та її представником до суду будь яких заяв не подано.

З огляду на наведене суд розглянув справу за відсутності учасників справи, за наявними в справі матеріалами.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява представника відповідача про закриття провадження у справі підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 124 Конституції України визначає, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У частині першій статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, визначення публічно-правового спору наведено у пункті 2 частини 1 статті 4 КАС України, відповідно до якої під таким розуміється спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; такою є діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Під суб`єктом владних повноважень у пункті 7 частини 1 статті 4 КАС України розуміється орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою класифікації спору як публічно-правового.

Як вбачається із матеріалів справи, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (), яке є одним із відповідачів у даній справі, є органом державної влади, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Вказаний відповідач є суб`єктом владних повноважень та виконує публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Таким чином, із урахуванням суб`єктного складу часників справи, суд вважає обґрунтованими твердження начальника ГУ ДСНС України у Київській області А. Мусієвича, наведені у його заяві про закриття провадження у справі від 02.06.2023, про те, що даний спір підлягає розгляду адміністративним судом відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Крім того, як вбачається зі змісту такої заяви та доданих до неї документів, наказом т.в.о. начальника ГУ ДСНС України у Київській області П. Кісільова №106 о/с від 18.04.2022 ОСОБА_1 , провідного фахівця відділу соціально-гуманітарної роботи центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України у Київській області, 18.08.2022 звільнено із займаної посади за угодою сторін на підставі п.1 ст. 36 КЗпП України.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника відповідача та про закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 255, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області Анатолія Мусієвича про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області Слободяника Василя Дмитровича про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення допуску до роботи та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. О. Ковбасюк