Справа № 712/3594/23
Провадження № 2/712/1691/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Троян Т.Є.

при секретарі - П`ятун Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що він є власником автомобіля марки KIA SPORTAGE, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , 2021 року випуску, колір - сірий, на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .

04.02.2023 року у відношенні громадянина ОСОБА_2 інспекторами ВРПП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, було складено протокол про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП.

Також, 04.02.2023 року о 19.50 працівниками ВРПП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, було складено акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, з якого вбачається, що відповідно до ст.265-2 КУпАП - здійснено огляд та тимчасове затримання транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 . Огляд та затримання транспортного засобу здійснено у зв`язку з керуванням ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння. Однак, вважає, що таке затримання здійснення з порушенням вимог чинного законодавства.

Так, згідно до ч.1 ст.265-2 КУпАП, у разі наявності підстав вважати, що водієм вчинено порушення, передбачені частинами першою, другою, третьою, четвертою, шостою і сьомою статті 121, статтею 121-3, частинами третьою, п`ятою, шостою і сьомою статті 122 (в частині порушення правил зупинки, стоянки, що створюють перешкоди дорожньому руху або загрозу безпеці руху, порушення правил зупинки чи стоянки на місцях, що позначені відповідними дорожніми знаками або дорожньою розміткою, на яких дозволено зупинку чи стоянку лише транспортних засобів, якими керують водії з інвалідністю або водії, які перевозять осіб з інвалідністю, транспортних засобів, оснащених електричними двигунами (одним чи декількома)), статтями 122-5, 124, 126, статтями 132-1, 206-1 цього Кодексу, працівник уповноваженого підрозділу, що забезпечує безпеку дорожнього руху, тимчасово затримує транспортний засіб шляхом блокування або доставляє його для зберігання на спеціальний майданчик чи стоянку, що дозволяється виключно у випадку, якщо розміщення затриманого транспортного засобу суттєво перешкоджає дорожньому руху або створює загрозу безпеці руху, або транспортний засіб розміщений на місцях, призначених для зупинки, стоянки, безоплатного паркування транспортних засобів, якими керують водії з інвалідністю або водії, які перевозять осіб з інвалідністю, призначених для зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, оснащених електричними двигунами (одним чи декількома), в тому числі за допомогою спеціального автомобіля - евакуатора. При тимчасовому затриманні транспортного засобу складається акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, форма якого затверджується Кабінетом Міністрів України. У разі фіксації обставин тимчасового затримання транспортного засобу в режимі фотозйомки (відеозапису) таке затримання відбувається без присутності понятих.

Однак, враховуючи норми чинного законодавства, а також враховуючи те, що згідно акту огляду та затримання транспортного засобу від 04.02.2023, транспортний засіб KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 був затриманий на підставі ст.265-2 КУпАП, позивач зазначає, що вищевказаний автомобіль був затриманий та вилучений всупереч вимог чинного законодавства, позаяк вимогами ст.265-2 КУпАП не передбачено підстав для тимчасового затримання транспортного засобу в разі порушення ст.130 КУпАП.

Крім того, як вбачається зі змісту ч.ч.4-6 ст.265 КУпАП, транспортний засіб може бути тимчасово затриманий на строк до вирішення справи про адміністративне правопорушення, але не більше трьох днів з моменту такого затримання.

Після закінчення триденного строку тимчасового затримання транспортного засобу особа має право звернутися за отриманням тимчасово затриманого транспортного засобу. Таке звернення особи є обов`язковим для його виконання незалежно від стадії вирішення справи про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з Наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації №2 від 02.03.2022 року, зі внесеними змінами від 26.03.2022 року, головному управлінню Національної поліції в Черкаській області, Управлінню патрульної поліції в Черкаської області Департаменту патрульної поліції у разі виявлення осіб за кермом у стані алкогольного сп`яніння здійснити оформлення матеріалів відповідно до КУпАП, з одночасним затриманням транспортного засобу на термін не більше 3-х діб, а також передачею відповідних матеріалів обласному військовому командуванню для вирішення питання щодо примусового відчуження або вилучення транспортного засобу для виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності, недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.

Позивач неодноразово звертався як в усній формі так і в письмовій формі до поліції із заявою, в яких просив повернути йому транспортний засіб, оскільки триденний термін затримання автомобіля станом на 11.02.2023 року вже пройшов, та відповідні матеріали не були передані обласному військовому командуванню для подальшого вирішення питання щодо примусового відчуження або вилучення транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , однак його звернення залишені без реагування.

17.02.2023 позивача було під підпис ознайомлено з актом про примусове відчуження або вилучення майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023. З даного акту вбачається, що він складений робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, яка прийшла до згоди в тому, що згідно до протоколу робочої групи від 06.02.2023 року №384, було здійснено примусове відчуження транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , на користь військової частини НОМЕР_4 у власника ОСОБА_1 , оцінку майна буде проведено у встановлений термін, на момент підписання акту попереднього повного відшкодування вартості майна не проводилось.

Тобто, на момент підписання акту про примусове відчуження або вилучення майна 202/01/13-13-05 від 06.02.2023 не було проведено оцінку майна, а саме - транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , не зазначено спосіб примусового відчуження або вилучення даного майна, що суперечить вимогам діючого законодавства.

Зазначив, що відповідно до ч.1 ст4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму військового стану чи надзвичайного стану", примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму військового стану здійснюється за рішенням військового командування, яке погоджується з обласною державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради. Також враховуючи той факт, що територія Черкаської області не є місцевістю де ведуться активні бойові дії, вказував на незаконність Наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації №2 від 02.03.2022 року з подальшими змінами від 26.03.2022 року, отже транспортний засіб є таким, що підлягає негайному поверненню власнику.

Просив позов задовольнити та повернути транспортний засіб KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 його власнику - ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 19.04.2023 року у справі відкрито провадження та призначений розгляд за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, роз`яснено відповідачам право подати відзив на позовну заяву у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі.

Представником відповідача - Черкаської обласною військової адміністрації на адресу суду направлено відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник вважає, що позовна заява є безпідставною та необґрунтованою. Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» примусове відчуження майна - це позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості. Також ст.353 ЦК України передбачено, у разі стихійного лиха, аварії, епідемії, епізоотії та за інших обставин, з метою суспільної необхідності майно може бути примусово відчужене у власника на підставі та в порядку, встановлених законом, за умови попереднього і повного відшкодування його вартості (реквізиція).

В умовах воєнного або надзвичайного стану майно може бути примусово відчужене у власника з наступним повним відшкодуванням його вартості.

Правовим наслідком реквізиції є перехід реквізованого майна у власність держави або його знищення. Реквізиція розглядається законодавцем як правомірна дія органів державної влади.

Оцінка, за якою попередньому власникові була відшкодована вартість реквізованого майна, може бути оскаржена до суду.

Якщо після припинення надзвичайної обставини реквізоване майно збереглося, особа, якій воно належало, має право вимагати його повернення у судовому порядку.

У постанові Касаційного цивільного суду Верховного суду від 08.08.2018 року у справі №284/276/16-w зазначено, що під реквізицією варто розуміти примусове оплатне відчуження майна державою у власника при існуванні надзвичайних обставин на підставі та в порядку, встановленому законом, за умови попереднього і повного відшкодування його вартості або без такого.

Крім того, пунктом 4 ч.1 ст.8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану як, зокрема, примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 ч. 1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

Наказом начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» передбачено, що метою здійснення примусового відчуження або вилучення транспортного засобу є виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації. Таким чином, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №68/2022 утворено Черкаську обласну військову адміністрацію. Вказані адміністрації здійснюють свої повноваження в порядку визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей встановлених Законом України «Про правовий режим воєнного стану».

Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 №97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. І голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській ОВА для його погодження в установленому порядку.

Згідно п.5 Наказу начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області, Управлінню патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції у разі виявлення осіб за кермом транспортного засобу у стані алкогольного сп`яніння наказано здійснити оформлення матеріалів відповідно до КУпАП з одночасним затриманням транспортного засобу на термін не більше 3-х діб, а також передачею відповідних матеріалів обласному військовому командуванню для вирішення питання щодо примусового відчуження або вилучення транспортного засобу для виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правого режиму воєнного стану.

Вказували, що факт зупинки відчуженого транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів щодо вказаної особи (позивача) за начебто перебування у стані алкогольного сп`яніння не став безпосередньою підставою для відчуження транспортного засобу, проте, було приводом для інформування органами правопорядку робочої групи та подальшого розгляду питання доцільності його вилучення для потреб оборони. Рішення відповідного суду про наявність, чи відсутність у діях особи складу адміністративного порушення не може бути доводом на користь позивача в аспекті правових підстав вилучення належного йому майна. Окрім того, примусове відчуження майна не є різновидом відповідальності за будь-які правопорушення, в тому числі, не здійснюється як покарання за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, а є виключно одним із заходів правового режиму воєнного стану, що реалізується військовим командуванням задля забезпечення оборони нашої держави.

З вищевикладеного вбачається, що відповідними правоохоронними органами у разі виявлення за кермом транспортного засобу осіб, що перебувають у стані алкогольного сп`яніння, складаються матеріали щодо притягнення останніх до адміністративної відповідальності в порядку визначеному чинним законодавством та, разом з тим, паралельно із зазначеною діяльністю, інформують робочу групу про затримання відповідного транспортного засобу та передають матеріали для прийняття обласним військовим командуванням рішення щодо відчуження транспортного засобу на потреби оборони у зв`язку із введенням на території України правового режиму воєнного стану на підставі статті 4 Закону № 4765-VI.

Отже, на виконання пункту 5 Наказу начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 № 2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» (зі змінами), Уманським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області робочій групі направлено лист від 05.02.2023 № 8132/55/04/06-2022 щодо виявлення факту керування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , для прийняття рішення щодо відчуження вказаного транспортного засобу для потреб держави.

Відтак, за результатами розгляду листа Уманським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, робочою групою у зв`язку із введенням військового стану на території України, з метою відсічі агресії російської федерації, прийнято рішення щодо здійснення примусового відчуження автомобіля KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 на користь військової частини НОМЕР_4 .

Вищезазначене рішення оформлено Протоколом оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану від 06.02.2023 №384 (далі - Протокол № 384).

Пунктом 1.3. Протоколу № 384 ухвалено відчуження майна робочій групі здійснювати шляхом складання акту про примусове відчуження або вилучення майна (далі - акт), відповідного зразка, затвердженого Кабінетом Міністрів України (додаток до постанови Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 №988). Акт складати в трьох оригінальних примірниках: 1 - робочій групі, 2 - органу, якому передається транспортний засіб, 3 - колишньому власнику (або його законному представнику).

Також, у пункті 1.4. Протоколу № 384 зазначено про необхідність у встановленому чинним законодавством порядку визначення вартості примусово відчуженого майна та долучення відповідної інформації до матеріалів.

Пунктом 1.5. Протоколу №384 передбачено обов`язок щодо подання протокольного рішення на погодження Черкаській обласній військовій адміністрації, відповідно до вимог пункту 3 розпорядження Черкаської ОВА від 04.03.2022 № 97.

Відповідно до листа Черкаської ОВА, керуючись частиною першою статті 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» начальником Черкаської ОВА правомірно погоджено протокольне рішення щодо здійснення примусового відчуження майна (транспортного засобу) у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану з подальшою передачею відповідно до узгодженого розподілу, прийняте робочою групою.

З вищевикладеного вбачається, що робочою групою, як спеціально уповноваженим колективним органом обласного військового командування, в межах визначених повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства прийнято рішення про відчуження транспортного засобу, спрямоване на забезпечення виконання завдань з оборони України, її територіальної цілісності та недоторканності, а також усунення наслідків або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути через воєнний стан.

Позивачем у позовній заяві вказується про незаконність Акту про примусове відчуження та вилучення майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023.

Так, на виконання рішення робочої групи, оформленого Протоколом № 384, підготовлено Акт про примусове відчуження або вилучення майна від 06.02.2023 № 202/01/13-13-05 від 06.02.2023, в якому зазначено щодо примусового відчуження транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , на користь військової частини НОМЕР_4 у власника, яким є позивач. Відповідне рішення військового командування передано представникам військової частини НОМЕР_4 .

Статтею 7 Закону № 4765-VI визначено вимоги до акту про примусове відчуження або вилучення майна. Зокрема, у статті зазначено, що про примусове відчуження або вилучення майна складається акт. Бланк акту про примусове відчуження або вилучення майна виготовляється за єдиним зразком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

На аркушах №2 та №3 акту наявні підписи всіх представників обласного військового командування, підпис відповідної посадової особи органу, на користь якого було примусово відчужено транспортний засіб та відповідна печатка органу.

Зі змістом акту, було ознайомлено представника власника майна та відповідно до положень частини п`ятої статті 7 Закону № 4765-VI було зазначено, що оцінку транспортного засобу буде проведено у встановлений законодавством термін. Примірник Акту було направлено власнику автотранспортного засобу цінним листом з описом вкладення № 363.

Статтею 8 Закону № 4765-V1 визначено, що оцінка майна, що підлягає примусовому відчуженню, проводиться у порядку, встановленому законодавством про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.

У разі неможливості залучити до оцінки майна суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання така оцінка проводиться суб`єктами оціночної діяльності - органами державної влади або органами місцевого самоврядування за погодженням із власником майна. У разі відмови або відсутності власника майна зазначені органи мають право проводити таку оцінку самостійно.

08.02.2023 Черкаською ОВА направлено лист начальнику Черкаського НДЕКЦ МВС України щодо безкоштовного визначення середньої ринкової вартості автомобіля KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 за умов технічно справного стану та нормативного пробігу.

Після отримання висновку експертного дослідження Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 16.03.2023 № ЕД-19/124-23/1843-АВ, Черкаською ОВА, з метою забезпечення можливості Позивача скористатися правом, передбаченим частиною п`ятою статті 7 Закону № 4765-VI, направлено на адресу останнього цінний лист з описом вкладення № 363.

З огляду на вищевикладене, Черкаською ОВА та робочою групою, в повній мірі виконано вимоги чинного під час дії правового режиму воєнного стану законодавства, рішення щодо примусового відчуження автомобіля KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Питання повернення примусово відчуженого майна повністю врегульовано статтею 12 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Як вбачається з означеної статті, у разі, якщо після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно, яке було примусово відчужене, збереглося, а колишній власник або уповноважена ним особа наполягає на поверненні майна, таке повернення здійснюється в судовому порядку.

Підставою для повернення майна є рішення суду, яке набрало законної сили. У разі повернення майна особі у неї поновлюється право власності на це майно. Одночасно особа зобов`язується повернути грошову суму, яка була нею одержана у зв`язку з відчуженням майна, з вирахуванням розумної плати за використання цього майна. Колишній власник майна, яке було примусово відчужене, може вимагати взамін надання йому іншого майна, якщо це можливо.

Повернення майна є правовим наслідком припинення надзвичайних обставин, які стали підставою для його примусового відчуження. Право вимагати повернення майна обумовлюється наявністю в особи статусу «колишнього» власника. За допомогою такої конструкції законодавець створює передумови для охорони інтересів приватних осіб.

Повернення майна можливе за умови припинення надзвичайних обставин, тобто стихійного лиха, аварії, епідемії, епізоотії, воєнного або надзвичайного стану та ін., збереження майна, заявлення власником позовної вимоги про його повернення до органу, що проводив його реквізицію або якому передано відповідне майно, встановлення можливості повернення.

Законом передбачено, що право особи звертатись до суду з вимогою щодо повернення примусово відчуженого майна обумовлене припиненням існування надзвичайної обставини, яка стала підставою для такого відчуження за умови збереження такого майна.

За таких обставин, вказувала на передчасність звернення з вимогою про повернення майна та просили у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою судді від 05.06.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Неклеса М.М. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Вказував на те, що наразі відсутнє судове рішення про визнання позивача винним за ч.1 ст.130 КУпАП, відтак жодний орган або посадова особа не має право затримувати та відчужувати майно з цих підстав у його власника до винесення рішення в справі про адміністративне правопорушення.

Представник відповідача - Бодня І.В. у судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Додатково зазначила, що вимога про повернення транспортного засобу не може бути поставлено до Черкаської обласної військової адміністрації, оскільки автомобіль переданий у власність держави в особі військової частини, яка не була залучена позивачем до справи у якості співвідповідача. Крім того, питання щодо незаконності затримання транспортного засобу вирішується в іншому провадженні шляхом подання відповідного позову до органів Національної поліції.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити, з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ОСОБА_1 є власником транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 .

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента №133/2022 від 14.03.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента №341/2022 від 17.05.2022. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента від 12.08.2022р. №573/2022.

Відповідно до Закону України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ воєнний стан було продовжено до 19 лютого 2023 року.

Пунктом 3 Указу Президента України від 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ визначено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39. 41-44, 53 Конституції України.

Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану №4765-VI» від 17 травня 2012 року, визначено, що примусове відчуження майна позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.

Нормами закону України №4765-VI передбачено, що примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану може здійснюватися з попереднім повним відшкодуванням його вартості.

У разі неможливості попереднього повного відшкодування за примусово відчужене майно таке майно примусово відчужується з наступним повним відшкодуванням його вартості.

Пунктом 4 ч.1 ст.8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану як, зокрема, примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 ч. 1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

Наказом начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» передбачено, що метою здійснення примусового відчуження або вилучення транспортного засобу є виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, можуть утворюватись тимчасові державні органи - військові адміністрації. Таким чином, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №68/2022 утворено Черкаську обласну військову адміністрацію. Вказані адміністрації здійснюють свої повноваження в порядку визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей встановлених Законом України «Про правовий режим воєнного стану».

Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 №97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. І голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській ОВА для його погодження в установленому порядку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» складається акт про примусове відчуження або вилучення майна відповідного зразка, затвердженого КМУ від 31.10.2012 №988.

Судом встановлено, що згідно Акту про примусове відчуження майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023, складеного робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, створеною розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 №97, здійснено примусове відчуження транспортного засобу марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , на користь військової частини НОМЕР_4 .

Підставою для складення даного Акту є протокол оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану №384 від 06.02.2023 року та лист Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 05.02.2023 року №1586.

Суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 4 Закону №4765, примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради.

Відповідно до ч.2 ст. 1 Закону №4765, термін «військове командування» вживається у значенні, наведеному в Законі України «Про правовий режим воєнного стану» або Законі України «Про правовий режим надзвичайного стану», залежно від правового режиму, в умовах якого передається, відчужується або вилучається майно.

Згідно ч.1 ст. 3 Закону України Про правовий режим воєнного стану від 12.05.2015р. №389-VIII (далі - Закон №389-VIII), військовим командуванням, якому згідно з цим Законом надається право разом з органами виконавчої влади, військовими адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати заходи правового режиму воєнного стану, є: Головнокомандувач Збройних Сил України, Командувач об`єднаних сил Збройних Сил України, командувачі видів та окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, командувачі (начальники) органів військового управління, командири з`єднань, військових частин Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Абзацом шістнадцятим статті 1 Закону України «Про оборону України» визначено, що органами військового управління є Міністерство оборони України, інші центральні органи виконавчої влади, що здійснюють керівництво військовими формуваннями, утвореними відповідно до законів України, Генеральний штаб Збройних Сил України, інші штаби, командування, управління, постійні чи тимчасово утворені органи у Збройних Силах України та інших військових формуваннях, призначені для виконання функцій з управління, в межах їх компетенції, військами (силами), з`єднаннями, військовими частинами, військовими навчальними закладами, установами та організаціями, які належать до сфери управління центральних органів виконавчої влади, а також територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2022 № 181-р «Питання запровадження та забезпечення здійснення заходів правового режиму воєнного стану в Україні» затверджено План запровадження та забезпечення заходів здійснення правового режиму воєнного стану в Україні (далі - План).

Відповідно до пункту 5 Плану, відповідальним за виконання такого заходу правового режиму воєнного стану як примусове відчуження майна, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучення майна державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видання про це відповідних документів встановленого зразка, строком виконання якого є час введення воєнного стану, є рада оборони відповідного регіону або військові адміністрації (у разі утворення), військове командування. Органами що залучаються до здійснення даного заходу визначено Мінагрополітики, Міненерго, Мінреінтеграцїї, Мінмолодьспорт, Мінстратегпром, Мінцифри, Мінекономіки, МВС, Міндовкілля, МЗС, Мінінфраструктури, МКІП, МОН, МОЗ, Міноборони, Мінрегіон, Мінсоцполітики, Мінветеранів, Мінфін, Мін`юст, Управління державної охорони, АТ «Укрзалізниця», Укравтодор, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні (районні) держадміністрації, військові адміністрації (у разі їх утворення), органи місцевого самоврядування всіх рівнів.

Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 № 97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» (далі - Розпорядження № 97) утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану (далі - Робоча група) та затверджено її склад за посадами.

Відповідно до п.2 Розпорядження, основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного або надзвичайного стану, яке оформлюється протоколом.

До складу робочої групи увійшли: голова робочої групи - начальник Черкаського обласного штабу оборони, члени робочої групи: начальник Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки; командир військової частини НОМЕР_5 ; заступник начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області - начальник організаційно - методичного відділу начальник Регіонального сервісного центру МВС в Черкаській області; начальник Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України; заступник начальника управління превентивної діяльності - начальник відділу організації діяльності груп реагування Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Аналіз складу Робочої групи вказує на те, що вона є спеціально уповноваженим колективним органом обласного військового командування, метою створення якої є прийняття рішень з питань відчуження майна, спрямованих на забезпечення виконання завдань з оборони України, її територіальної цілісності та недоторканності, а також усунення наслідків або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути через воєнний стан.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку, що до складу Робочої групи увійшли представники складу військового командування, у зв`язку із чим акт №202/01/13-13-05 від 06.02.2023 про примусове відчудження або вилучення майна, підписаний уповноваженими особами.

Відповідно до ч.2 ст. 3 Закону №389-VIII, військове командування, в межах повноважень, визначених цим Законом та Указом Президента України про введення воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, затвердженим Верховною Радою України, видає обов`язкові до виконання накази і директиви з питань забезпечення оборони, громадської безпеки і порядку, здійснення заходів правового режиму воєнного стану.

Разом з тим, слід зазначити, що вимоги до форми рішень військового командування встановлені ч.2 ст. 3 Закону №389-VIII є загальними. Натомість спеціальними у спірних правовідносинах є ч.1 ст. 4 Закону №4765, оскільки саме вона встановлює уповноваженого суб`єкта для прийняття рішення про примусове відчуження майна а також визначає порядок такого відчуження.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону №4765, примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради.

Як вбачається із протоколу оперативної наради Робочої групи від 06.02.2023 року №384, за наслідками розгляду питання щодо примусового відчуження майна, прийнято протокольне рішення про відчуження автомобіля. Вказане рішення, у відповідності до вимог ч.1 ст.4 Закону №4765, погодженого начальником Черкаської ОВА (лист від 08.02.2023 року №3116/01/01-58).

Як вказує представник відповідача - факт зупинки відчуженого транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів щодо вказаної особи за начебто перебування у стані алкогольного сп`яніння не став безпосередньою підставою для відчуження транспортного засобу, проте, було приводом для інформування органами правопорядку робочої групи та подальшого розгляду питання доцільності його вилучення для потреб оборони. Примусове відчуження майна не є різновидом відповідальності за будь-які правопорушення, в тому числі, не здійснюється як покарання за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, а є виключно одним із заходів правового режиму воєнного стану, що реалізується військовим командуванням задля забезпечення оборони нашої держави.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року №998 затверджено Порядок розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану.

Постановою КМУ №998 встановлено механізм прийняття, розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану.

Зокрема, пунктом 3 Постанови КМУ №998 передбачено, що заява про виплату наступної повної компенсації за примусово відчужене майно приймається, обліковується і розглядається за місцем відчуження майна, в умовах правового режиму воєнного стану територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Крім того, стаття 11 ЗУ №4765-VI встановлює, що для отримання наступної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного стану майно, його колишній власник або уповноважена ним особа після скасування правового режиму воєнного стану звертається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місце відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок про вартість майна.

Відповідно до п.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Звертаючись за захистом своїх прав до суду саме заявник повинен обґрунтувати підстави позову, предмет позову, вказати осіб, які порушують його права, та яких може стосуватись вирішення спору відповідно до принципів змагальності та диспозитивності цивільно-процесуального судочинства.

Також слід зазначити, що звертаючись до суду із вказаним позовом до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна позивачем не враховано, що згідно Акту про примусове відчуження майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023, примусове відчуження транспортного засобу марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 здійсненона користь військової частини НОМЕР_4 .

При цьому відповідачем у справі зазначена Черкаська обласна військова адміністрація.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 48 ЦПК України, позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. При цьому, слід наголосити, що відповідно до статті 81 ЦПК України така обставина підлягає доказуванню, оскільки позивач повинен довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом норм процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати до участі у справі співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Суд приходить до висновку, що позовна вимога про повернення транспортного засобу не може бути звернена до Черкаської ОДА, оскільки, відповідачем за цією вимогою повинна бути військова частина НОМЕР_4 .

Щодо тверджень представника позивача про те, що згідно акту огляду та затримання транспортного засобу від 04.02.2023, транспортний засіб KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 був затриманий та вилучений на підставі ст.265-2 КУпАП незаконно, так як вимогами ст.265-2 КУпАП не передбачено підстав для тимчасового затримання транспортного засобу в разі порушення ст.130 КУпАП. Зазначене на думку сторони позивача тягне незаконність і всіх подальших дій з вилученим у нього транспортним засобом, який підлягає поверненню.

Водночас, питання протиправності дій працівників патрульної поліції щодо тимчасового затримання на підставі ст.265-2 КУпАП транспортного засобу розглядається в порядку КАС України окружними адміністративними судами (ст.20-25 КАСУ щодо юрисдикції адміністративних судів).

На момент розгляду даної справи, позивачем не надано доказів того, що дії працівників патрульної поліції щодо тимчасового затримання транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 в судовому порядку визнані протиправними.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснено, що під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

У роз`ясненні п. 6 вказаної Постанови вказано, враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Позивач повинен довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ЦПК України та з посиланням на матеріально-правову підставу своїх вимог, зазначені ним обставини.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, з урахуванням досліджених доказів по справі, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для повернення транспортного засобу марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 позивачу.

Звернення позивача до суду із позовом про захист порушених прав є передчасним, адже позивач не дотримався порядку подачі заяви для здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, яка подається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок майна та подається після скасування правового режиму воєнного стану. Судом встановлено, що на момент звернення до суду із вказаним позовом правовий режим воєнного стану триває на підставі Указу Президента України, тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до положень п.2 ч.2 ст.141 ЦПК у разі відмови у задоволенні позову судові витрати, зокрема судовий збір - покладається на позивача.

Керуючись Конституцією України, Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану №4765-VI», Законом України «Про правовий режим воєнного стану», ст. ст. 4, 7, 8, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 273, 263-265, 273-279, 354, 355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна- відмовити.

Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 06.06.2023 р.

Головуючий Т.Є. Троян