СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/20436/23

пр. № 2/759/5496/23

24 листопада 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,

секретаря судового засідання Кривонос Ю.Р.,

за участю: представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання,

ВСТАНОВИВ:

І. Позиція сторін у справі

у жовтні 2023 р. до суду надійшла вищезазначена позовна заява про встановлення факту постійного проживання спадкоємця ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_8 в період часу з січня 2017 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 є рідною донькою ОСОБА_4 . Позивач та її мати є співвласниками квартири АДРЕСА_2 . Мати позивача останні роки свого життя важко хворіла, а з серпня 2018 року була прикута до ліжка, постійно потребувала сторонньої допомоги. З метою постійного догляду за матір`ю позивач з січня 2017 року постійно проживала разомз нею у АДРЕСА_1 . Після введення воєнного стану в Україні, позивач разом з матір`ю переїхали до належного позивачу садового будинку у с. Плахтянка Бучанського району Київської області. ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача померла. Похованням ОСОБА_4 займалась позивач. Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, а саме частина квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 50,90 кв.м., житлова площа 28,5 кв.м., земельна ділянка площею 0,0620 га кадастровий номер :03:010:0002 для ведення садівництва у СТ «Зоря» Плахтянської сільської ради. Спадкоємцями майна померлої є її доньки: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка з 2003 не підтримує жодних зв`язків з родиною. Позивач прийняла спадкове майно, фактично проживає та користується спадковою квартирою, сплачує комунальні послуги, податок на землю. 07.08.2023 позивач звернулась до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса від 07.08.2023 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що без встановлення факту постійного проживання, існує невизначеність зі спадковою масою майна.

ІІ. Процесуальні дії і рішення суду

відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2023 визначено головуючого суддю Ул`яновську О.В. (а.с. 79-80).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24.10.2023 позовну заяву залишено без руху (а.с. 82-83).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 30.10.2023 відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, почато підготовче провадження (а.с. 90-91).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 30.10.2023 витребувано у Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №603/2023 заведеної після смерті ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.92-93).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24.11.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду (а.с. 108).

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, вважає, що позовні вимоги є належним чином обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином (а.с. 98), причини неявки суду не відомі. Відзив на позовну заяву до суду не направили, жодних заяв з процесуальних питань від сторони відповідачів до суду не надходили.

Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені у судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

ІІІ. Фактичні обставини справи

cудом встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_4 (а.с.14).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у віці 75 років померла (а.с. 17).

Сусіди померлої ОСОБА_4 , а саме, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 30.08.2023 склали акт про проживання особи, відповідно до якого своїми подписами посвідчили, що ОСОБА_9 постійно проживала разом зі своєю донькою ОСОБА_2 з січня 2017 по 24.02.2022 за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 27).

14.08.2023 мешканці садового товариства «Зоря» ( ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ) склали та посвідчили акт про те, що ОСОБА_9 разом зі своєю донькою ОСОБА_2 з 24.02.2022 по день смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) проживали у належному ОСОБА_2 садовому будинку за адресою: АДРЕСА_5 (а.с. 33).

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 0,0620 га, кадастровий номер :03:010:0002, що знаходиться в межах адміністративної території Київська область, Бучанський район, за адресою: АДРЕСА_6 , та належить на праві особистої власності ОСОБА_4 , членські внески громадській організації за період з 01.03.2022 по вересень 2023 року сплачені ОСОБА_2 (а.с. 35, 41).

Також до спадкового майна ОСОБА_4 належить частина квартири АДРЕСА_7 , загальна плоша квартири 50,9 кв.м. (а.с.36, 37).

07.08.2023 державним нотаріусом Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Шарафетдіновою Н.В. винесено постанову про відмову ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 42).

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів учасників розгляду

відповідно до вимог ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановленню фактів, що мають юридичне значення.

Згідно роз`яснень, викладених у п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995, суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Аналіз наведених положень дозволяє зробити висновок про те, що встановлення певних фактів має своєю метою підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. При розгляді справ про спадкування, слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса увчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину (п.23, п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008).

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18).

Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (п. 77 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.09.2020 у справі № 378/596/16-ц).

Судом встановлено, що підставою для відмови заявникам у вчиненні нотаріальної дії, а саме, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, є пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого законодавством. При цьому до суду заявники звертаються із заявою про встановлення факту постійного проживанння зі спадкодавцем.

При цьому, ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК України.

Всупереч вказаним вище нормам чинного законодавства, позивач не звертаються до суду з вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, хоча з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії чітко вбачаються перешкоди в оформленні спадкових прав у нотаріальному порядку саме у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У зв`язку з вищевикладеним, суд дійшов висновку, що позивачем обрано неправильний спосіб захисту свого порушеного права. Позивачу необхідно звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, беручи до уваги встановлені судом фактичні обставини справи та правовідносини, що їх регулюють, суд приходить до висновку, що позов про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем є передчасним, а тому єнеобґрунтованим та задоволенню не підлягає.

V. Розподіл судових витрат

у відповідності до ст. 141 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача у сплаченому при зверненні до суду розмірі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 315, 1216, 1217, 1233, 1272, 1296 1297 ЦК України; ст.ст.12, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 315, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Ул`яновська

Повний текст судового рішення складено 05.12.2023.