УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Бражніченко І.О.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши в загальному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про визнання права власності на квартиру для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , державний реєстратор Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації», Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_5 , державний реєстратор Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації» Черченко Ігоря Леонідовича, Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про витребування майна з чужого незаконного володіння, в якому позивач просив: витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 двокімнатну квартиру загальною площею 76,50 кв.м. під №1 на 6 поверсі в будинку АДРЕСА_1 .

Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що рішенням Шевченківського районного cvflv міста Києва від 16.11.2021 року у справі №761/40506/16 за позовом ОСОБА_4 до ПАТ «Банк Столиця», ПАТ «Київський завод «Аналітприлад», ПАТ «Трест Київміськбуд-1», треті особи: ПАТ «Унікомбанк», ПАТ КБ «Євробанк», ПАТ «ОКСІ Банк», Національний банк України, ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про визнання майнових прав на об`єкт нерухомого майна та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_6 до ПАТ «Банк Столиця», ПАТ «Київський завод «Аналітприлад», ПАТ «Трест Київміськбуд-1», ОСОБА_4 , треті особи: ПАТ «Унікомбанк», ПАТ КБ «Євробанк», ПАТ «ОКСІ Банк», Національний банк України, ОСОБА_3 про визнання майнових прав на об`єкт нерухомого майна, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 19.07.2023 року, за позивачкою ОСОБА_4 визнані майнові права на двокімнатну квартиру загальною площею 76,50 кв.м. під номером АДРЕСА_2 .

У позовній заяві зазначено, що у зв`язку із наявністю в реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_3 , ОСОБА_4 позбавлена можливості зареєструвати набуте нею право власності.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.08.2023 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

У листопаді 2023 року відповідач ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_4 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про визнання права власності на квартиру, в якій просив: визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_3 .

В судовому засіданні 30.11.2023 року поставлено на обговорення питання щодо прийняття для спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про про визнання права власності на квартиру (Вхід.№100356).

В судовому засіданні представника відповідача просив суд прийняти до спільного розгляду зустрічну позовну заяву.

В судовому засіданні представник позивача заперечував щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову ОСОБА_4 є витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 двокімнатну квартиру загальною площею 76,50 кв.м. під №1 на 6 поверсі в будинку АДРЕСА_1 .

Предметом зустрічного позову ОСОБА_3 є визнання за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_3 .

При цьому, слід враховувати, що правовідносини між сторонами виникли щодо квартири АДРЕСА_3 , а в зустрічному позові ОСОБА_3 просить визнати за собо саме право власності на вказану квартиру, а отже задоволення вимог по зустрічному позову може вплинути на вимоги за первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали зустрічного позову суд приходить до висновків, що вказаний зустрічний позов поданий у встановлений судом строк, відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, всі позовні вимоги пов`язані договором позики та поруки, тому суд вважає за необхідне прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , державний реєстратор Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації», Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про витребування майна з чужого незаконного володіння - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про визнання права власності на квартиру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 193, 194, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , державний реєстратор Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації», Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про витребування майна з чужого незаконного володіння - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» про визнання права власності на квартиру.

Вказаний зустрічний позов (справа № 761/40892/23) об`єднати в одне провадження з первісним позовом та присвоїти загальний номер справи - №761/27761/23.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а щодо відзиву - протягом п`яти днів із дня його отримання, а також протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали подати заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: