У Х В А Л А

6червня 2023 року місто Київ

справа № 753/19722/20

апеляційне провадження № 22-ц/824/9075/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Головачова Я.В.,

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 9 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левчук Ірини Ігорівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права на спадкування зі зміною черговості одержання права на спадкування,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права на спадкування зі зміною черговості одержання права на спадкування.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 9 грудня 2021 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

19 квітня 2023 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на вказане судове рішення. Одночасно скаржник просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копія рішення суду від 9 грудня 2021 року не була направлена стороні позивача, не була отримана як позивачем, так і його представником (адвокатом), про що свідчать матеріали справи. З текстом рішення представник (адвокат) позивача ознайомився 28 лютого 2023 року, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи. Але, своєчасно про існування судового рішення адвокат не мала змоги повідомити позивача, тому що в зв`язку з ракетними ударами в Житомирській області та руйнуванням інфраструктури світло було відсутнє. Оскільки для складання апеляційної скарги позивачу необхідна була юридична допомоги та потрібен певний час, при першій нагоді позивач зустрілася з адвокатом, передала їй необхідні документи, сплатила судовий збір та підписала договір.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 21 квітня 2023 року визначено склад колегії суддів: Семенюк Т.А. (суддя-доповідач), Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 4 травня 2023 року витребувано матеріали справи з Дарницького районного суду міста Києва. Вирішення питання про відкриття апеляційного провадження відкладено до отримання матеріалів цивільної справи судом апеляційної інстанції.

23 травня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи № 753/19722/20.

Розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного суду № 1063/06.1-01/23 від 2 червня 2023 року у зв`язку з неможливістю суддею-доповідачем Семенюк Т.А. продовжувати розгляд справи призначено повторний автоматичний розподіл та визначено новий склад колегії суддів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 2 червня 2023 року визначено новий склад колегії суддів: Головачов Я.В. (суддя-доповідач), Невідома Т.О., Нежура В.А.

Колегія суддів вважає за можливе прийняти справу до свого провадження.

Перевіривши доводи особи, яка подала апеляційну скаргу щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду та матеріали справи, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Відповідно до частини 1, пункту 2 частини 2 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Разом з тим, апеляційна скарга на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 9 грудня 2021 року подана 19 квітня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Доводи скаржника про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягають.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є позивачем у справі, про день розгляду справи судом першої інстанції була повідомлена належним чином. Крім того, представник позивача подала клопотання про відкладення судового засідання (а.с. 180, 181-183).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 № 475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання процесуальних строків, зокрема, строків на апеляційне оскарження, є складовою принципу юридичної визначеності, який є одним з фундаментальних аспектів верховенства права, на чому неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

Відповідно до частини 2 статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно з частиною 1 статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року).

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Дія 97" проти України від 21 жовтня 2010 року).

Ураховуючи те, що ОСОБА_1 була обізнана про розгляд судом першої інстанції даної справи, підтвердженням чого є повідомлення про вручення 11 листопада 2021 року судової повістки на 9 грудня 2021 року на 11 годин 30 хвилин особисто ОСОБА_1 (а.с. 180), суд апеляційної інстанції критично ставиться до посилання заявника на пропуск строку апеляційного оскарження у зв`язку із ракетними ударами в Житомирській області та руйнуванням інфраструктури.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли

внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Відповідну позицію Велика Палата Верховного Суду висловила у постанові від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22.

Таким чином, суд вважає, що позивач була зобов`язана цікавитися ходом розгляду справи та своєчасно скористатися процесуальним правом на подання апеляційної скарги.

Отже, ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою про оскарження рішення суду першої інстанції після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, а тому колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтею 358 ЦПК України,

у х в а л и в :

Прийняти справу до свого провадження.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 9 грудня 2021 року.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 9 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Левчук Ірини Ігорівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права на спадкування зі зміною черговості одержання права на спадкування, відмовити.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Суддя-доповідач

Судді: