У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.12.2023 Справа №607/23762/23

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Дзюбич В.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 27 серпня 2008 року Дарахівською сільською радою Теребовлянського району Тернопільської області, про що складено відповідний актовий запис №11.

Відповідно до вимог ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У позовній заяві зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 зазначено АДРЕСА_1 .

Як вбачається із вимог ч.ч. 6, 8 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

За допомогою засобів підсистеми ЄТІС «Електронний суд», судом було сформовано запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача по справі.

Як вбачається із відповіді №345551 від 01.12.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру, адреса реєстрації місця проживання ОСОБА_2 АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається із змісту позовної заяви, в даному шлюбі у сторін народилося двє малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 18.11.2023 сторони уклали договір щодо здійснення батьківських прав та визнання місця проживання дитини. Згідно даного договору місцем проживання дітей батьки визначили місце проживання батька.

В позовній заяві, позивач своє місце проживання зазначає АДРЕСА_2 .

Постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», яка набрала чинності 19 липня 2020 року в Україні утворено 136 нових та ліквідовано існуючі 490 районів. У Тернопільській області утворено Кременецький, Тернопільський та Чортківський райони. При цьому до Тернопільського району (з адміністративним центром у місті Тернопіль) включено території Байковецької сільської, Бережанської міської, Білецької сільської, Великоберезовицької селищної, Великобірківської селищної, Великогаївської сільської, Залозецької селищної, Збаразької міської, Зборівської міської, Золотниківської сільської, Іванівської сільської, Козівської селищної, Козлівської селищної, Купчинецької сільської, Микулинецької селищної, Нараївської сільської, Озернянської сільської, Підволочиської селищної, Підгаєцької міської, Підгороднянської сільської, Саранчуківської сільської, Скалатської міської, Скориківської сільської, Теребовлянської міської, Тернопільської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. №724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» затверджено Микулинецьку територіальну громаду (смт.Микулинці, Теребовлянського району), до складу якої увійшли наступні громади: Микулинецька, Дарахівська, Дворічанська, Дружбівська, Заздрівська, Ладичинська, Різдвянівська, Струсівська, Хмелівська.

Село Кам`янка Теребовлянського району Тернопільської області до 2020 року було адміністративно підпорядковане Дарахівській сільській раді Теребовлянського району Тернопільської області.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст.17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Однак відповідно до п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX».

Згідно листа Ради суддів України від 22.07.2020 року № 9рс-466/20-вих, адресованому головам місцевих та апеляційних загальних судів, зазначено, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Відтак, оскільки позивач та відповідач зареєстровані в с.Кам`янка, Тернопільського району Тернопільської області, яке до прийняття Постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-ІХ належало до Теребовлянського району, Тернопільської області, отже, вказана цивільна справа не підсудна Тернопільському міськрайонному суду Тернопільської області.

При цьому, підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України надавали право на розгляд вказаного позову у Тернопільському міськрайонному суді Тернопільської області, з урахуванням спору, який виник у сторін, судом не установлено.

У відповідності із п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Статтею 32 ЦПК України визначено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Положеннями п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалися розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно до другої сторони. (Рішення ЄСПЛ у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27.10.1993 р., п. 33, та «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996 р.).

Виходячи з зазначених вимог закону та встановлених обставин, суддя доходить висновку, що вказана цивільна справа підлягає до розгляду за зареєстрованим місцем проживанням відповідача, у зв`язку із чим цивільну справу необхідно надіслати для розгляду до Теребовлянського районного суду Тернопільської області.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Цивільну справу №607/23762/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за підсудністю до Теребовлянського районного суду Тернопільської області, що знаходиться за адресою: вулиця Князя Василика, 116, м.Теребовля, Тернопільська область, 48100.

Передати справу на розгляд іншого суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі у 15-денний строк з дня проголошення, апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії.

Головуючий суддяВ. Л. Дзюбич