КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 363/4126/20 Головуючий у суді першої інстанції: Котлярова І.Ю.
Номер провадження: 22-ц/824/1007/2023 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Коцюрба О.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коцюрби О.П.,

суддів: Білич І.М., Слюсар Т.А.,

при секретарі - Качалабі О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко Івана Павловича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Укрсиббанк» про визнання недійсними результатів електронних торгів, -

В С Т А Н О В И В:

У Вишгородський районний суд Київської області звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) із позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко І.П., Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 (далі - відповідачі), третя особа - Акціонерне товариство «Укрсиббанк» про визнання недійсними результатів електронних торгів.

Просив суд визнати недійсними результати електронних торгів, оформлених протоколом проведення електронних торгів № 505224 від 18.09.2020 року з реалізації нерухомого майна, що належало позивачу, а саме: житловий будинок та земельні ділянки, а також визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 16.06.2020 року ВП № 60821830, виданий приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П.

В обґрунтування позовних вимог вказував, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Київській області Голяченка І.П. знаходилося виконавче провадження № 60821830 про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: житловий будинок та земельні ділянки, шляхом продажу на прилюдних торгах, за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна, визначеної на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності, проведеної на стадії оцінки майна під час здійснення виконавчого провадження.

В межах вказаного виконавчого провадження, 11.12.2019 року приватним виконавцем була складена постанова про опис та арешт нерухомого майна боржника, а саме: житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та земельних ділянок площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026, площею 0,0194 га., кадастровий номер :20:2650027.

Постановою виконавця від 21.01.2020 року було призначено суб`єкта оціночної діяльності TOB «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ» для визначення ринкової вартості вказаного нерухомого майна. В подальшому, 06.02.2020 року TOB «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ» було складено Звіт про оцінку майна, в якому ринкова вартість об`єкту оцінки станом на дату оцінки 23.02.2020 року складає 545 516 грн., що за курсом НБУ на дату оцінки еквівалентно 22 421 доларів США. Згідно зі звітами про оцінку майна від 10.03.2020 року, які було складено на замовлення позивача незалежним суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «АН «СТАРГОРОД», встановлено загальну вартість нерухомого майна в сумі 1 254 754 грн., що вдвічі перевищує вартість даного домоволодіння разом з земельними ділянками відповідно до Звіту про оцінку майна від 06.02.2020 року, в якому ринкова вартість нерухомого майна була визначена в розмірі - 545 516 грн.

Під час розгляду цивільної справи № 363/1075/20, за скаргою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко І.П. та ПАТ «УкрСиббанк» - на рішення приватного виконавця про оцінку майна, на замовлення ОСОБА_1 , проведена судова експертиза визначення ринкової ціни предмета іпотеки.

За результатами судової експертизи, судовим експертом Свістуновим І.С. складено висновок експерта № 912/04-2020 від 27.04.2020 року, в якому надано відповіді на поставлені питання: дійсна (ринкова) вартість будинку станом на дату проведення дослідження, становить: 76 700,00 гривень; вартість земельної ділянки загальною площею 0,2500 га. з кадастровим номером :20:265:0026 на дату проведення дослідження, становить: 878 900,00 гривень; вартість земельної ділянки загальною площею 0,0194 га. з кадастровим номером :20:265:0027 на дату проведення дослідження, становить: 49 900,00 гривень.

Позивач зазначав, що звіт про оцінку домоволодіння, загальною площею 44,50 кв.м. з двома земельними ділянками загальною площею 0,2694 га станом на дату оцінки 23 січня 2020 року, виконаний суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ», не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків.

Приватний виконавець Голяченко І.П. 03.03.2020 року передав ДП «СЕТАМ», як Організатору торгів, майно на реалізацію. За таких обставин, 13.04.2020 року ДП «СЕТАМ» провів електронні торги щодо продажу предмета іпотеки зі стартовою ціною 545 516,00 грн. За результатами проведення 13.04.2020 року торгів, складено протокол № 481213 від 22.05.2020 року, згідно з яким, торги не відбулися з підстав відмови переможця підписувати протокол.

Після цього, 01.07.2020 року ДП «СЕТАМ» провів повторні електронні торги щодо продажу предмета іпотеки зі стартовою ціною 436 412,80 грн. За результатами проведення 01.07.2020 року торгів ДП «СЕТАМ» складено протокол № 495745 від 07.08.2020 року, згідно з яким, торги не відбулися з підстав відмови переможця підписувати протокол.

ДП «СЕТАМ» 18.09.2020 року провів треті електронні торги щодо продажу предмета іпотеки зі стартовою ціною 381 861,20 грн. За результатами проведення 18.09.2020 року торгів складено протокол № 505224 від 06.10.2020 року, згідно з яким переможцем торгів визначено ОСОБА_2 ..

Позивач зазначав, що 16.10.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. складено Акт про реалізацію предмета іпотеки у ВП № 60821830.

На думку позивача, електронні торги з продажу спірного майна були проведені з порушенням норм чинного законодавства, оскільки реалізацію майна проведено за ціною, яка є меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту на дату продажу майна, що вплинуло на результати торгів (стартова ціна на майно була в рази меншою від реальної ринкової вартості), чим порушені права та охоронювані законом інтереси позивача на продаж його майна для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною. ДП «СЕТАМ» допущено порушення строків виставлення майна на проведення прилюдних торгів. В порушення закону, організатор торгів не здійснив публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів як мінімум у двох місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, що призвело до порушень прав позивача на участь більшої кількості учасників торгів та, відповідно, проведення з більшою кількістю учасників торгів щодо збільшення ціни на майно. Організатор торгів не повідомив письмово позивача про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна, що позбавило позивача права на участь в цих торгах.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 02.09.2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі, посилаючись на необґрунтованість рішення суду. невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просив скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02.09.2022 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, безпідставно відмовивши позивачу у проведенні оціночно-будівельної експертизи. Вказав, що відповідач порушив строки виставлення майна на проведення прилюдних торгів та не здійснив належну публікацію оголошень у засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, що свідчить про помилковість висновків суду щодо дотримання порядку проведення прилюдних торгів.

Суд апеляційної інстанції, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 05.05.2016 року, яке набрало законної сили, було задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ПАТ «УкрСиббанк» по кредитному договору № 0 від 26.12.2006 року в сумі 140 223 долари США 36 центів, що за курсом НБУ на дату розрахунку становить 3 593 903 грн. 40 коп. та 775 191,94 гривень, з яких: заборгованість за кредитом 95 238,20 доларів США, що за курсом НБУ складає 2 440 940, 59 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 44 985,16 доларів США, що за курсом НБУ складає 1 152 962,81 грн.; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом 285 909,42 грн.; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості по процентам - 489 282,52 грн.; звернуто стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки № 41321 від 26.12.2006 року, належний ОСОБА_1 , а саме: житловий будинок загальною площею - 44,5 кв.м. та житловою площею - 38,4 кв.м., з надвірними будівлями: сарай «Б», сарай «В», сарай «Г», погріб «Д», убиральня «Е», огорожа «№1-3», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га., кадастровий номер :20:2650026, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням, для будівництва та обслуговування житлового будинку; земельну ділянку, площею 0,0194 га., кадастровий номер :20:2650027, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, шляхом продажу на прилюдних торгах, за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна, визначеної на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності, проведеної на стадії оцінки майна під час здійснення виконавчого провадження.

Також встановлено, що 06.12.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П., винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 60821830 на підставі заяви АТ «УкрСиббанк» про примусове виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05.05.2016 року.

На підставі постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкту господарювання TOB «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ», 21.01.2020 року приватний виконавець Голяченко І.П., доручив провести експертну оцінку описаного майна боржника - житлового будинку, земельної ділянки з кадастровим номером :20:265:0026 та земельної ділянки з кадастровим номером :20:265:0027, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , про що виготовити відповідний звіт.

Оцінювачем ТОВ «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ», 06.02.2020 року складений звіт про оцінку домоволодіння загальною площею 44, 50 кв.м. з двома земельними ділянками загальною площею 0,2694 га, за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату оцінки 23.01.2020 року.

В подальшому, 24.02.2020 року, приватним виконавцем Голяченком І.П. було направлено на адресу AT «УкрСиббанк» результати незалежної оцінки майна боржника від 06.02.2020 року, з доданою копією першого аркушу звіту про оцінку та копією висновку оцінювача про вартість об`єкта оцінки - житлового будинку, загальною площею - 44,5 кв.м., з двома земельними ділянками, загальною площею 0,2694 га.

Відповідно до висновку оцінювача про вартість об`єкта оцінки: ринкова вартість об`єкта оцінки, станом на дату оцінки становить 545 516,00 грн., що за курсом НБУ на дату оцінки становить 22 421,00 доларів США. В тому числі: ринкова вартість житлового будинку, загальною площею - 44,5 кв.м., становить - 59 185,00 грн., що за курсом НБУ - 2 432,00 дол. США; ринкова вартість земельної ділянки площею 0,25 га, кадастровий номер - :20:2650026, становить: 464 695,00 грн., що за курсом НБУ - 19 099,00 дол. США; ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027, становить - 21 636,00 грн., що за курсом НБУ - 889 дол. США.

Після чого, 03.03.2020 року приватний виконавець Голяченко І.П. здійснив передачу майна боржника на реалізацію до Державного підприємства «СЕТАМ».

До AT «УкрСиббанк», 23.03.2020 року надійшло повідомлення від ДП «СЕТАМ» про призначення дати проведення перших електронних торгів на 13.04.2020 року о 09 годині, з реалізації майна боржника ОСОБА_1 за початковою ціною продажу 545 516 грн., лот № 411296.

Встановлено, що 13.04.2020 року електронні торги не відбулися, оскільки переможець відмовився підписувати протокол.

До AT «УкрСиббанк» 09.06.2020 року надійшло повідомлення від ДП «СЕТАМ» про призначення дати проведення других електронних торгів, на 01.07. 2020 року о 09 годині, з реалізації майна боржника ОСОБА_1 за початковою ціною продажу 436 412,80 грн., лот № 424840 (уцінений лот № 411296).

Вказані електронні торги також не відбулися, оскільки переможець відмовився підписувати протокол.

Після цього, 26.08.2020 року до AT «УкрСиббанк» надійшло повідомлення від ДП «СЕТАМ» про призначення дати проведення третіх електронних торгів, на 18.09.2020 року о 09 годині, з реалізації майна боржника ОСОБА_1 за початковою ціною продажу 381 861, 20 грн., лот № 439759 (уцінений лот № 424840).

Встановлено, що 18.09.2020 року відбулися треті електронні торги з реалізації майна боржника ОСОБА_1 , за ціною продажу 541 230,99 грн., переможцем став учасник 3: ОСОБА_2 , після того як ОСОБА_3 (учасник 6), як учасник, яка запропонувала найвищу ціну, відмовилася підписувати протокол проведення електронних торгів та сплачувати особливу ставку в розмірі 1 000 000,00 грн.

Після проведення торгів, 06.10.2020 року, ОСОБА_2 підписано протокол проведення електронних торгів № 505224, як переможець торгів, який запропонував найвищу цінову пропозицію (особливу ставку) серед учасників торгів, у розмірі 541 230,99 грн.

Приватним виконавцем Голяченко І.П. 16.10.2020 року було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, реалізованого на третіх електронних торгах переможцю торгів ОСОБА_2 .

В подальшому, 20.10.2020 року приватним виконавцем Голяченко І.П. винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 60821830 на підставі п. 15 ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження» - (якщо коштів, що надійшли від реалізації заставленого майна (за виконавчим документом про звернення стягнення на заставлене майно), недостатньо для задоволення вимог стягувача заставодержателя).

Після чого, 21.10.2020 року приватним виконавцем на адресу стягувача АТ «УкрСиббанк» було направлено копію акту про реалізацію предмета іпотеки від 16.10.2020 року.

ДП «СЕТАМ» 24.12.2020 року на адресу стягувача AT «УкрСиббанк», було направлено нотаріально посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Козярською Ю.В. копію акту приватного виконавця Голяченка І.П. про реалізацію предмета іпотеки від 16 жовтня 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно з частиною четвертою ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої ст. 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто, в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб),що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст. 1Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203,215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

Для визнання судом електронних торгів, недійсним необхідним є наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції з`ясовано, що у провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебувала цивільна справа № 363/1075/20, за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Голяченка І.П. у виконавчому провадженні № НОМЕР_1, щодо оцінки іпотечного майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 24.09.2020 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Голяченка І.П. щодо оцінки зазначеного іпотечного майна було відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08.12.2020 року ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 24.09.2020 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 10.03.2021 року залишено без задоволення касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 24.09.2020 року та на постанову Київського апеляційного суду від 08.12.2020 року, а рішення судів першої та апеляційної інстанції - залишено без змін.

Приписами ч. 4 ст. 82 ЦПК України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Верховний Суд у справі №363/1075/20 дійшов висновку про те, що встановивши, що дії приватного виконавця щодо оцінки майна відповідали положенням статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» суди зробили обґрунтований висновок про відмову у задоволенні скарги. Доводи касаційної скарги про те, що суд не навів мотивів та оцінки висновку експерта № 912/04-2020 від 27 квітня 2020 року колегія суддів відхиляє. Як встановлено апеляційним судом 25 червня 2020 року АТ «УкрСиббанк» звернулось до Експертної Ради Асоціації Спеціалістів Банківської Оцінки України з заявою про виконання рецензування Звіту ТОВ «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ» від 23 січня 2020 року. В загальних висновках рецензії Експертної Ради АСБОУ від 01 липня 2020 року про достовірність оцінки вказано, що звіт про оцінку домоволодіння з двома земельними ділянками станом на дату оцінки 23 січня 2020 року виконаний ТОВ «ЕССЕТ ЕКСПЕРТАЙЗ» оцінювачем ОСОБА_4 класифікується як такий, що в цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки. Твердження в касаційній скарзі про те, що з огляду на розбіжність у визначенні орієнтованої вартості майна, оспорений звіт призводить до реалізації описаного майна за істотно заниженою ціною, що завдає суттєвих збитків стягувачу у вигляді не отриманого доходу, а боржнику - у вигляді передачі майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартістю, колегія суддів вважає необґрунтованим.

Відтак, в справі № 363/1075/20 суди остаточно визнали, що доводи скарги ОСОБА_1 про заниження ціни предмета оцінки, в результаті оцінки майна боржника ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , необґрунтовані, а дії приватного виконавця Голяченка І.П. з оцінки майна боржника відповідали вимогам ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», вимогам законодавства щодо оцінки майна боржника, національних стандартів № 1 та № 2.

Вказані рішення судів спростовують доводи позовної заяви ОСОБА_1 , що реалізація майна боржника ДП «СЕТАМ» проведена за ціною, яка є меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту, і спростовують доводи, що були порушені права та охоронювані законом інтереси позивача на продаж його майна, для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною.

Під час розгляду даної справи та дослідження письмових доказів, представником позивача, також не в повному обсязі були долучені до справи висновки експертів та спеціаліста, а виключно його частини, що позбавило можливості суду у повній мірі дослідити їх зміст.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

В ст. 78 ЦПК України визначено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

В ст. 79 ЦПК України зазначено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 систематично ініціює судові спори навколо виконавчого провадження та об`єкта оцінки, чим підтвердив своє небажання виконувати рішення суду та сплачувати заборгованість, що спростовує доводи позову про готовність до реалізації майна боржника за ринковою ціною продажу предмета іпотеки шляхом добровільної або примусової реалізації. Тому колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що позовна заява, як і скарга ОСОБА_1 на дії виконавця (справа № 363/1075/20), а також висновки експерта Свістунова І.С., подаються позивачем виключно з метою перешкоджання реалізації об`єкта оцінки (предмета іпотеки) та з метою перешкоджання виконанню рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку, а контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) правосуддя не може вважатися здійсненим доти, доки не виконане судове рішення, оскільки виконання судового рішення є завершальною стадією судового процесу (рішення у справах «Алпатов та інші проти України», «Робота та інші проти України», «Варава та інші проти України», «ПМП «Фея» та інші проти України»),

Європейський суд з прав людини 19.03.1997 у справі "Горнсбі проти Греції" суд підкреслив, що виконання рішення ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін.

Більше того, Європейський суд з прав людини вказує, що «право на суд» було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін.

Суд першої інстанції звернув увагу, що дії які вчиняються ОСОБА_1 протягом тривалого часу унеможливлюють виконанню судового рішення, яке набрало чинності та підлягає обов`язковому виконанню.

Колегія суддів також погоджується із висновками суду першої інстанції щодо доводів позивача про допущення порушень процедури проведення торгів предмету іпотеки організатором торгів, щодо строків виставлення майна на проведення прилюдних торгів (аналогічними доводами обґрунтована і апеляційна скарга).

Так, позивач вказує, що виставлення майна на повторні (треті) торги 19.08.2020 року відбулися на 8-й робочий день з дня підписання протоколу - 07.08.2020 року. Відповідно до абз. 3 п.1 розділу IX. Повторні електронні торги Порядку реалізації арештованого майна організатор після підписання протоколу електронних торгів, що не відбулися, зобов`язаний виставити майно на реалізацію за ціною, яка визначається з урахуванням абзаців першого та другого цього пункту, не пізніше як протягом п`яти робочих днів з дня підписання протоколу.

Відповідно до п. 2 Розділу VII. Порядку визначено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку».

Приписами ст. 49 Закону України «Про іпотеку» визначено, що протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку, залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про залишення за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих самих умовах других прилюдних торгів, що мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах. У разі оголошення других прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержатель має право придбати предмет іпотеки за початковою ціною других прилюдних торгів. Якщо іпотекодержатель не скористався таким правом, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах.

Отже, АТ «УкрСиббанк», відповідно до положень ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», мав право протягом десяти днів з дня оголошення других прилюдних торгів такими, що не відбулися, залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною цих торгів. Тобто реалізація предмета іпотеки відбувалася відповідно до положень ст. 49 Закону України «Про іпотеку та вимог Розділу VII. Порядку, а положення абз. 3 п.1 розділу IX. Повторні електронні торги, Порядку реалізації арештованого майна не застосовуються під час реалізації предмета іпотеки.

Організатор після підписання протоколу електронних торгів, що не відбулися, зобов`язаний виставити майно на реалізацію за ціною, яка визначається з урахуванням абзаців першого та другого цього пункту, не пізніше як протягом п`яти робочих днів з дня підписання протоколу. Згідно розділу X Порядку (Порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності) визначено, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно ст. 46 Закону України «Про іпотеку» переможець прилюдних торгів протягом десяти робочих днів з дня підписання протоколу перераховує кошти за придбане на торгах майно на зазначений у протоколі банківський рахунок органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно п.2 розділу VII Особливості реалізації окремих видів майна, Порядку реалізації арештованого майна визначено, що протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47 Закону України «Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його організатору.

Разом з цим, під час розгляду справи в суді першої інстанції з пояснень третьої особи встановлено, що оскільки два учасники других торгів (переможець, учасник 6: ОСОБА_3 ; та наступний учасник 4: ОСОБА_5 ), які запропонували найвищу ціну, відмовилися підписувати протоколи торгів № 488040 ( ОСОБА_3 ) від 01.07.2020 року, строк сплати ціни продажу до 15.07.2020 року та № 491351 ( ОСОБА_6 ) від 17.07.2020 року, строк сплати ціни продажу до 31.07.2020 року, та не сплати ціну у визначений в протоколах строк, Організатор торгів, на п`ятий робочий день після закінчення 31.07.2020 року, строку сплати коштів учасником 4: ОСОБА_5 оголосив другі електронні торги такими, що не відбулися, про що склав протокол № 495745, від 07.08.2020 року.

Відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку» визначено, що протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

Таким чином, з 07.08.2020 року, для іпотекодержателя «УкрСиббанк» розпочався десяти денний строк для залишення за собою предмета іпотеки, на підставі ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку». Оскільки іпотекодержатель AT «УкрСиббанк» не виявив бажання залишити за собою предмет іпотеки, на підставі ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», організатор торгів 19.08.2020 року здійснив публікацію про дату проведення третіх торгів - 18.09.2020 року.

За таких обставин, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив доводи позивача, що Організатор торгів порушив вимоги п.1 розділу IX. Порядку - виставити майно на реалізацію за ціною, яка визначається з урахуванням абзаців першого та другого цього пункту, не пізніше як протягом п`яти робочих днів з дня підписання протоколу.

Правильними є також висновки суду щодо доводів ОСОБА_1 про порушення ДП «СЕТАМ» вимог п. 2 Розділу VII Особливості реалізації окремих видів майна, Порядку реалізації арештованого майна боржника - зі здійснення публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів як мінімум у двох місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а також щодо доводів, що ДП «СЕТАМ» не повідомив письмово позивача про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна, що позбавило позивача права на участь в цих торгах.

Вказані доводи позовної заяви (тотожні доводам апеляційної скарги) спростовуються фактичними обставинами виконання організатором торгів (ДП «Сетам») вимог п. 2 Розділу VII. Особливості реалізації окремих видів майна, Порядку реалізації арештованого майна боржника - зі здійснення публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів як мінімум у двох місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки.

З письмової відповіді ДП «СЕТАМ» від 12.04.2021 року за Вих. № 1050/5838-12-21/15, яка 20.04.2021 року надійшла на адресу АТ «УкрСиббанк» вбачається, що публікація оголошень щодо реалізації предмета іпотеки здійснювалася у наступних виданнях: за лотом № 411296 - Передмістя 20.03.2020 року № 10 (711), Ярмарок № 7 (443); за лотом № 424840 - Передмістя 09.06.2020 року № 21 (721), Ярмарок № 15 (451); за лотом № 439759 - Передмістя 25.08.2020 року № 35 (736), Ярмарок 28.08.2020 № 23 (459).

Також ДП «СЕТАМ», листом № 2031/17-18-20 від 17.03.2020 року було повідомлено виконавця Голяченка І.П., іпотекодавця ОСОБА_1 , іпотекодержателя АТ «УкрСиббанк» щодо реалізації майна, що є предметом іпотеки, на прилюдних торгах за лотом № 411296; листом № 3806/17-18-20 від 03.06.2020 року було повідомлено виконавця Голяченка І. П., іпотекодавця ОСОБА_1 , іпотекодержателя АТ «УкрСиббанк» щодо реалізації майна, що є предметом іпотеки, на прилюдних торгах за лотом № 9424840; листом № 5598/08-18-20 від 20.08.2020 року було повідомлено виконавця Голяченка І.П., іпотекодавця ОСОБА_1 , іпотекодержателя АТ «УкрСиббанк» щодо реалізації майна, що є предметом іпотеки, на прилюдних торгах за лотом № 439759, що підтверджується долученими до матеріалів справи копіями повідомлень ДП «СЕТАМ»: № 2031/17-18-20 від 17.03.2020 року; № 3806/17-18-20 від 03.06.2020 року № 5598/08-18-20 від 20.08.2020 року.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем та його представником під час розгляду справи не доведена, зокрема, не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ним у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів.

У постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16 (провадження № 61-21671св18) Верховний Суд зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Отже, неповідомлення боржника про проведення електронних торгів не впливає на їх результат та правомірність.

Тому, правильними є висновки суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів, в зв`язку з цим, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 89 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Отже оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів вважає, що Вишгородський районний суд Київської області дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 повторюють доводи позовної заяви, належна оцінка яким надана судом першої інстанції. Твердження апелянта не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди апелянта з висновками суду щодо їх оцінки.

Будь-яких інших вагомих, достовірних та достатніх доводів, які б містили інформацію щодо предмета доказування і спростовували висновки Вишгородського районного суду Київської області та впливали на законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, апеляційна скарга не містить.

Так як, при вирішенні вказаної цивільної справи, Вишгородським районним судом Київської області правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює, тому, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: О.П. Коцюрба

Судді: І.М. Білич

Т.А. Слюсар