печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2023 суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Підпалого Вячеслава Валерійовича від розгляду справи № 757/52723/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заяви про скасування заповіту недійсною та визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

01 грудня 2023 року у провадження судді для розгляду надійшла заява про відвід головуючого судді Підпалого В. В. від розгляду вказаної справи та в обґрунтування якої заявник посилався на наявність обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

В обґрунтування своєї заяви представник позивача вказав на те що, 28 листопада 2023 року помічник судді Сергій Миколайович, а 30 листопада 2023 року секретар судового засідання, посилаючись на перебування головуючого судді у відпустці, відмовили у наданні матеріалів справи для ознайомлення. Представник переконаний, що ці обставини не могли відбутися без відома судді та направлені на позбавлення позивача можливості підтримувати заявлений позов за допомогою адвоката, тому, на його думку, суддя є упередженим у розгляді цієї справи.

Відтак, на переконання заявника, наявні обставини, передбачені частиною першою статті 36 ЦПК України, і головуючий підлягає відводу.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву представника позивача та вивчивши заяву про відвід головуючого судді, суд приходить до висновку про невмотивованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Встановлено, що представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав 28 листопада 2023 року до Відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (загальна канцелярія суду) клопотання у межах справи № 757/52723/23-ц про ознайомлення із матеріалами справи, зареєстроване за № 166097.

Згідно з приписами пункту 1 частини першої статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Таким чином, законодавець передбачив право учасника справи (сторони, треті особи, уповноважені представники) ознайомлюватися із матеріалами справи.

Згадуване клопотання представника позивача, яке виражає волевиявлення сторони ознайомитися із матеріалами, зареєстроване у суді. Доказів того, що клопотання передано судді, і заявникові було відмовлено в ознайомленні - фактично у задоволенні клопотання, матеріали за заявою про відвід не містять.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, які не підтверджені доказами, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Підпалого Вячеслава Валерійовича від розгляду справи № 757/52723/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заяви про скасування заповіту недійсною та визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за заповітом.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. В. Литвинова