КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 363/4271/20 Головуючий у суді першої інстанції: Котлярова І.Ю.
Номер провадження: 22-ц/824/1654/2023 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Коцюрба О.П.
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коцюрби О.П.,

суддів: Білич І.М., Слюсар Т.А.,

розглянув у порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада 2021 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення суми заподіяних збитків,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року Приватне акціонерне товариств «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - позивач, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», товариство) звернулось до Вишгородсткого районного суду Київської області із вказаним позовом, в якому просило стягнути зі ОСОБА_1 (далі - відповідач), на користь товариства 36 050,75 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії та відшкодувати судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 102 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

Представником позивача, 31 травня 2019 року, за вказаною адресою виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (далі - Правила, ПРРЕЕ), а саме: самовільне підключення відповідачем електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі електропостачальника. У результаті чого, споживачу ОСОБА_1 були нараховані збитки, які поніс позивач в розмірі 36 050,75 грн.

Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада 2021 року позов задоволено.

Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 36 050,75 грн. та судовий збір в розмірі 2 102 грн.

Не погоджуючись із указаним рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, яку мотивовано тим, що акт про порушення від 31 травня 2019 року № К 036145 складено без його присутності та з грубими порушеннями методики, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг № 562 від 04 травня 2006 року.

Зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на ту обставину, що в укладеному між сторонами договорі зазначена адреса: АДРЕСА_2 , тоді як виявлене позивачем порушення відбулося за адресою: АДРЕСА_1 .

Також зазначає, що він з 2015 року постійно проживає на тимчасово окупованій території АР Крим, що позбавило його можливості висловити свою незгоду з актом про порушення від 31 травня 2019 року № К 036145.

Вказує, що акт про порушення від 31 травня 2019 року № К 036145 не відповідає належній формі, тобто, його не можна визнавати дійсним. Крім того, станом на 31 травня 2019 року були відсутні правові підстави здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просить скасувати заочне рішення суду першої інстанції від 29 листопада 2021 року та ухвалити по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відмовити.

На адресу апеляційного суду, 15 листопада 2022 року надійшов відзив від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому позивач зазначає, що рішення суду є законним та обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги безпідставними.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 ст. 7 ЦПК України визначено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку, судове засідання не проводиться.

Оскільки з матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що 05 травня 2010 року між ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір № 200812826 про користування електричною енергією побутовим споживачем за адресою: АДРЕСА_2 . Таким чином, між сторонами існують договірні правовідносини, відповідно до яких сторони погодили взаємні права та обов`язки.

В подальшому, 31 травня 2019 року за адресою відповідача, представниками позивача було виявлено порушення Правил, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі. На підставі виявленого порушення, складено акт про порушення ПРРЕЕ від 31 травня 2019 року № К 036145.

За таких обставин, 12 червня та 18 червня 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (далі - Комісія). Комісією було вирішено, провести нарахування по акту від 31 травня 2019 року № К 036145 за необліковано спожиту електричну енергію.

Відповідно до п.3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (далі - Методики) за формулою 2.7 проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН на суму 36 050,75 грн., про що листами було повідомлено відповідача.

Також, судом встановлено, що заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН відповідачем не погашена.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач користувався електричною енергією з порушенням Правил користування електричної енергією, а тому, позовні вимоги про стягнення 36 050,75 грн., як вартості спожитої та не облікованої енергії є законними та обґрунтованими.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції відповідає в повному обсязі.

Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією»,затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Згідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), енергопостачальник має право зокрема: перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Як встановлено судом, 31 травня 2019 року представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було складено акт про порушення № К 036145 (а.с.9-11). У вказаному акті про порушення зазначено, що споживач при користуванні енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив положення п.4 ч.2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9.18,32 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електроенергії. Самовільне підключення здійснено шляхом підключення безоблікового кабелю на дообліковий автоматичний вимикач, при цьому, сфальсифіковано пломбу та пломбувальний матеріал, що встановлено на шафі обліку.

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст. 77 Закону). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст. 77 Закону).

Відповідно до п.1Правил користування електричною енергією для населення, дані Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

За приписами п.2 Правил, під самовільним підключенням розуміють споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п.48 Правил).

В п.53 Правил зазначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису, в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії, енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Так, з матеріалів справи вбачається, що сам факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією, що полягає в «самовільному підключенні струмоприймачів до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії», відповідачем у встановленому чинним законодавством порядку не спростовано.

З матеріалів справи також вбачається, що 12 червня 2019 року в присутності сина відповідача - ОСОБА_2 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Він повідомив, що є власником будинку АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування, однак документів не надав. Від надання пояснень та зауважень щодо обставин, викладених в акті про порушення відмовився, з фактом порушення не погодився. Просив відкласти розгляд акта про порушення на іншу дату для зібрання документів, про що було складено протокол № 095 та відкладено засідання комісії на 18 червня 2019 року.

На засіданні комісії 18 червня 2019 року, ОСОБА_2 відмовився надавати будь-які пояснення та документи. Комісією було вирішено, провести нарахування по акту від 31 травня 2019 року за необліковану спожиту електричну енергію та проведено нарахуванням спричиненої шкоди. Відповідно до п.3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за формулою 2.7 проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН на суму 36 050,75 грн., про що листом повідомлено відповідача.

Відповідно до пункту 42ПКЕЕНспоживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Пунктом 48ПКЕЕНвизначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією проводиться за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2Методики).

Методика застосовується на підставі Акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил КЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5 пункту 3.1Методики).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 3.1, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в Акті про порушення та позначається на схемі.

На виконання умов Методики, в Акті про порушення зазначена: межа балансової належності (ГРШ); прилад обліку (WN); місце самовільного підключення перед приладом обліку, що графічно відображено на схемі; за допомогою спеціальних приладів встановлено матеріал проводу (самовільного підключення) (а.с.9).

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики.

У протоколі засідання комісії по розгляду акта порушення від 18 червня 2019 року № 095 зазначено, що порушення Правил КЕЕН відбулося у зв`язку з самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі через лічильник, в якому відключена шунтуюча перемичка; при включеному навантаженні лічильний механізм не враховує спожиту електроенергію; самовільне підключення виконане з порушенням схеми обліку; самовільне підключення виконане відкрито; зірвана пломба електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника.

Доводи апелянта про те, що акт про порушення ПКЕЕН був складений у його відсутність не може бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції, оскільки відповідачем не оскаржувалися рішення комісії, які були ухвалені за наслідками складення вказаного акта. Крім того, суд першої інстанції, вирішуючи вказаний спір, повно та об`єктивно дослідив обставини складення Акта про порушення та дії працівників енергопостачальника та надав їм відповідну оцінку.

Так, відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що у разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Зазначене положення Правил, працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» дотримано, акт від 31 травня 2019 року підписаний трьома працівниками товариства.

Апелянт зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на ту обставину, що в укладеному між сторонами договорі зазначена адреса: АДРЕСА_2 , тоді як виявлене позивачем порушення відбулося за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що акт про порушення від 31 травня 2019 року № К 036145 не відповідає належній формі, тобто його не можна визнавати дійсним. Крім того, станом на 31 травня 2019 року були відсутні правові підстави здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень.

Вказані доводи відповідача, колегією суддів до уваги не приймаються так як договір про користування електричною енергією побутовим споживачем був укладений із відповідачем, який у визначеному законом порядку не був розірваний чи переукладений та на спростування даних обставин, ним не надано належних та допустимих доказів.

Також, колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги про те, що позивач не надав відповідачу відповідь на заяву від 10 травня 2017 року, в якій відповідач просив відключити постачання електроенергії до квартири оскільки вказане спростовується матеріалами справи.

Натомість, посилання відповідача на те, що з боку енергопостачальника допущено порушення законодавства в результаті чого стало можливим безоблікове споживання електричної енергії не підтверджено жодним доказом.

Положеннями ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Інші доводи апелянта також не спростовують висновки суду першої інстанції та не можуть слугувати підставою для його скасування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу - без задоволення.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення -без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, зазначених частино 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий: О.П. Коцюрба

Судді: І.М. Білич

Т.А. Слюсар