Справа №:755/638/23
Провадження №: 2-п/755/40/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" червня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 06.04.2023 року у справі №755/638/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_5 , Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про скасування (припинення) заборони на відчуження нерухомого майна, -

у с т а н о в и в:

03.05.2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява відповідачки про перегляд заочного рішення суду, у якій відповідачка просить переглянути та скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 06.04.2023 року у справі №755/638/23 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що відповідачка не отримувала копії заочного рішення суду та дізналась про його існування лише 01.05.2023 року із Єдиного державного реєстру судових рішень. Відповідачка вказує, що змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 » і зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Не дивлячись на те, що відповідачка має паспорт виданий 06.05.2019 року та їй присвоєний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі, суд з незрозумілих причин не зміг встановити місце реєстрації відповідача і не направляв на її адресу копію ухвали про відкриття провадження у справі з додатками. Окрім того, відповідачка стверджує, що на офіційному веб-порталі судової влади України не виявлено тексту повідомлення про наявний на розгляді суду спір. Матеріали справи не містять доказів направлення ухвали про відкриття провадження із позовною заявою та додатками до неї на адресу відповідача. Поскільки справа розглядалась у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, відповідно відповідачка не з`явилась у судове засідання, адже воно для розгляду справи не призначалось. Ураховуючи, що суд не направляв відповідачці копії ухвали про відкриття провадження та позовної заяви з додатками, остання була позбавлена можливості подати відзив на позовну заяву, адже їй не було відомо про фактичні обставини справи викладені позивачем та про предмет спору. Відповідачка заперечує проти скасування заборони на відчуження квартири і має намір звернутись до суду із зустрічним позовом про скасування державної реєстрації права власності на квартиру за позивачем, а задоволення такого зустрічного позову виключить можливість задоволення первісного позову. За твердженням відповідачки, державна реєстрація права власності на квартиру за позивачем проведена з порушенням Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно», оскільки відбулась під час дії ухвали Октябрського районного суду м. Києва від 14.09.2014 року про накладення заборони на відчуження, а в державному реєстрі міститься запис про обтяження за номером 30998548 від 14.07.2014 року. Позивачем не надано доказів тому, що державна реєстрація за ним права власності на квартиру на підставі договору іпотеки від 18.07.2011 року проведена в порядку встановленому Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно». Крім того, відповідачка зазначає, що судом не дотримано порядку заочного розгляду справи, оскільки в Єдиному державному реєстрі не міститься ухвали про заочний розгляд справи. Також відповідачка вказує, що справа не є малозначною, оскільки позивач просить скасувати арешт з квартири орієнтовною вартістю 3947010,00 грн.

В судовому засіданні представник позивача заперечує проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення і зазначає, що сторона відповідача зловживає своїми правами. В Октябрському районному суді м. Києва позивач двічі намагався скасувати заходи забезпечення позову і відповідачку та справа не цікавила, ніхто в засідання не з`являвся. А у теперішньому випадку одразу після ухвалення рішення сторона відповідача подала заяву про перегляд рішення, тобто вона з`являється лише у тих випадках коли їй цікаво. Представник вказує, що відсутні підстави для перегляду рішення, адже відповідачкою не наведено жодних аргументів з приводу того, у чому ж полягає незаконність рішення по суті. Матеріали справи свідчать про те, що позивач є власником квартири, а іпотека на квартиру (згідно якої в подальшому право власності на квартиру перейшло до позивача) виникла за довго до виникнення між відповідачкою та третьою особою у справі відносин позики. Іпотека виникла у 2011 році, а позика у 2014 році. Відповідачка, якщо вважає, що право власності на квартиру за позивачем зареєстроване незаконно і якщо вважає, що має право на звернення до суду, не позбавлена можливості подати окремий позов. Навіть якщо суд скасує своє рішення і у подальшому відмовить в задоволенні позову, відповідачка не буде мати можливості виконати ухвалене на її користь рішення суду за рахунок квартири, поскільки позивач є власником квартири, а не її боржник. Крім того, позивач був іпотекодержателем, що передбачає першочергове його право на задоволення своїх вимог. У даному випадку відсутня сукупність обставин для скасування рішення суду.

Відповідачка та/або її представник в судове засідання не з`явились, до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи без його участі.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Суд, вивчивши зміст заяви про перегляд заочного рішення та додатки до неї, вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, заочне рішення суду ухвалене 06.04.2023 року, а із заявою про перегляд заочного рішення відповідачка звернулась до суду 03.05.2023 року, отже стороною відповідача не пропущений встановлений законом процесуальний строк для звернення до суду із відповідною заявою.

Поряд із цим, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення по суті, шляхом скасування судового рішення і призначення справи до судового розгляду за правилами загального позовного провадження, слід відмовити, ураховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду, ураховуючи наступне.

13.01.2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_5 про скасування (припинення) заборони на відчуження нерухомого майна.

Ухвалою суду від 19.01.2023 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, а також залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про скасування (припинення).

Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У позовній заяві позивач вказав адресу відповідачки: АДРЕСА_2 .

Поряд із цим, на запит суду Бучанська міська рада своїм листом повідомила, що згідно реєстру Бучанської міської територіальної громади ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованою не значиться (а.с. 62).

Встановивши за змістом процесуальних документів у справі №554/3175/14-ц з використанням повного доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень, що відповідачка може бути зареєстрована на території м. Полтави, суд звернувся із відповідним запитом до Полтавської міської ради, однак у відповідь отримав лист про те, що за наявними обліками Реєстру територіальної громади Полтавської міської територіальної громади відомості щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутні.

Також для встановлення місця реєстрації відповідачки суд звернувся до даних Єдиного державного демографічного реєстру, однак у відповіді демографічного реєстру зазначено, що за параметрами ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особу не знайдено (а.с. 66).

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

За наведених обставин та керуючись положеннями ч. 10 ст. 187 ЦПК України, суд повідомив відповідачку про наявний на розгляді суду спір шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Посилання відповідачки на те, що відповідного оголошення розміщено не було, не відповідає дійсності, оскільки в матеріалах справи наявне викопіювання із офіційного сайту судової влади України з текстом повідомлення для відома відповідачки ОСОБА_2 (а.с. 67).

Отже, відповідачка у встановленому цивільним процесуальним законом порядку була належним чином повідомлена про наявний на розгляді суду спір.

Про те, що відповідачка 26.09.2018 року одружилась та змінила прізвище на « ОСОБА_2 » суд не зав та не міг знати, вчинив усіх вичерпних заходів для встановлення місця її реєстрації, і повідомлені відповідачем обставини зміни прізвища та наявності місця її реєстрації на території м. Полтави, не змінюють факту того, що судом у відповідності до норм ЦПК України дотримано порядок повідомлення відповідача про розгляд справи.

Також безпідставними є твердження відповідачки, що суд в порушення порядку проведення заочного розгляду справи не постановлював ухвали про заочний розгляд справи, оскільки такої ухвали не міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

У змісті заочного рішення суду від 06.04.2023 року вказано: «За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення».

Норми ЦПК України не вимагають постановлення ухвали про заочний розгляд справи окремим процесуальним документом, тож суд відобразив у своєму рішенні зміст постановленої ухвали про заочний розгляд справи.

Безпідставними є і посилання відповідачки на те, що справа не є малозначною з огляду на вартість квартири, оскільки позивачем заявлено вимоги немайнового характеру щодо скасування заборони на відчуження квартири і відповідно такий позов не підлягає оцінці.

Зі змісту заяви про перегляд заочного рішення і додатків до неї, не вбачається посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Перелік засобів доказування встановлений у ч. 2 ст. 76 ЦПК України, а посилання відповідачки на те, що вона має намір подати зустрічний позов не є посиланням на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачка не позбавлена права звернутись до суду з окремим позовом про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру за позивачем, якщо вважає, що такою реєстрацією порушені її законні права та інтереси.

Також суд враховує, що навіть наявність рішення про скасування відповідної реєстрації, не позбавить позивача статусу іпотекодержателя квартири, а тому виконання рішення суду про стягнення коштів ухваленого на користь відповідачки не дасть можливості виконати його за рахунок вартості квартири, адже іпотекодержатель має першочергове право на задоволення своїх вимог і виконання рішення відповідачки за рахунок іпотечного майна можливе лише зі згоди іпотекодержателя.

Крім того, суд звертає увагу, що за даними Автоматизованої системи виконавчих проваджень відсутні будь-які відомості про наявність відкритих виконавчих проваджень щодо стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 в рахунок погашення боргу 100000,00 грн. та судового збору в розмірі 1000,00 грн. за рішенням Октябрського районного суду м. Києва від 23.04.2014 року у справі №554/3175/14-ц.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 06.04.2023 року у справі №755/638/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_5 , Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про скасування (припинення) заборони на відчуження нерухомого майна - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складений 02.06.2023 року.

Суддя -