Справа № 138/3446/23
Провадження №:2/138/997/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2023 м.Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Київська Т.Б., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Могилів-Подільської міської ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з вказаним вище позовом.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї документами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175-177 ЦПК України.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України № 3200-IX щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно з положеннями ч. 6 статті 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Так, загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви визначенні ст.175 ЦПК України. Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Враховуючи положення вказаних вище норм та те, що заява подана адвокатом, яка в силу ст.14 ЦПК України повинна була би зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС, втім всупереч вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК не зазначила відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, то така заява підлягає залишенню без руху.

Крім того, відповідно до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що відповідач ухиляється від виконання батьківських обов`язків по вихованню своїх синів, що є підставою для позбавлення його батьківських прав.

Разом з тим, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених статтею 164 СК України.

Згідно п. 15 Постанови Пленуму ВСУ від 30.03.2007 року N 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Згідно із ч. 5 ст. 19 Сімейного кодексу України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Отже, відповідно до положень ст. 19 Сімейного кодексу України питання щодо позбавлення батьківських прав певної особи повинно обов`язково розглядатися в досудовому порядку органом опіки та піклування з оформленням та наданням про це письмового висновку .

В свою чергу, висновок органу опіки та піклування є ключовим доказом по даній категорії справ, якою б не була підстава позбавлення батьківських прав. Даний висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності позбавлення батьківських прав. Для підготовки даного висновку комісія спілкується з відповідачем та вивчає наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

Отже, зверненню до суду з позовом про позбавлення батьківських прав має передувати виважена та ґрунтовна підготовка, збір необхідної доказової бази.

У цьому контексті суд звертає увагу на позицію ВСС України, викладену в ухвалі від 01 листопада 2017 року у справі N 211/559/16-ц, відповідно до якої позбавлення батьківських прав є передчасним без відповідного висновку органу опіки та піклування і попередження батька про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

Ненадання висновку одночасно з позовом позбавляє суд можливості провести розгляд справи у встановленому законом порядку.

Однак, позивачем в порушення вказаних норм до позовної заяви не додано висновок органу опіки та піклування про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав. Так само не надано і докази звернення позивача до вказаного органу з метою отримання такого висновку, а лише копію заяви, яка не містить відмітки про її реєстрацію у Службі у справах дітей Могилів-Подільської міської ради, як і не надано доказів надсилання такої заяви засобами поштового зв`язку.

Також, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження зміни прізвища на « ОСОБА_1 ». З наданої до суду копії рішення Оратівського районного суду Вінницької області від 08.09.2015 слідує, що після розірвання шлюбу позивачу присвоєно прізвище « ОСОБА_1 ».

Крім того, позивач подала до суду заяву від імені ОСОБА_2 про відмову від дітей. Підпис автора заяви ніким не засвідчено, у тому числі нотаріусом чи іншою уповноваженою особою. Більш того, чинним законодавством не передбачено можливість відмовлятись від своїх дітей.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 19, 164 СК України, ст.14, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Могилів-Подільської міської ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Б.Київська