Справа № 404/2172/20
Номер провадження 2/404/583/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Шевчук Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Таскомбанк», до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Акціонерним товариством «Таскомбанк» подано позов про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № R8В від 20.12.2013 року в сумі 159596,41 грн. з яких: заборгованість по тілу кредита в сумі 82825,63 грн., заборгованість по відсоткам в сумі 27192,17 грн., заборгованість по комісії в сумі 13518,64 грн., пеня на суму простроченої заборгованості за період з 28.02.2019 по 29.02.2020 року в сумі 36059,97 грн.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 травня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 23 липня 2020 року (том 1, а.с.42-44).

Через канцелярію Кіровського районного суду міста Кіровограда Товариством з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» подано клопотання (вх. № 11511 від 24.03.2021 року) про залучення до участі у справі правонаступника прав та обов`язків Акціонерного товариства «Таскомбанк» - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал».

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 05 лютого 2021 року у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (вх.. 11511 від 24.03.2021 року) про залучення до участі у справі правонаступника, відмовлено (том 2, а.с.28).

Позивач в судове засідання призначене на 23 липня 2020 року не з`явився, подав до суду клопотання (вх. № 24739 від 21.07.2020 року) про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції (том 1, а.с.201-209).

Однак у зв`язку із тим, що подане позивачем клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції не відповідало вимогам статті 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд відмовив у задоволенні вищевказаного клопотання (ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 21 липня 2020 року; том 1, а.с.210-211).

Протокольною ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 23 липня 2020 року судове засідання відкладено для повторного виклику сторін до 28 вересня 2020 року (том 1, а.с.216).

Позивачем знову подано через канцелярію суду клопотання (вх. № 28628 від 25.08.2020 року) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (том 1, а.с.226-232).

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 02 вересня 2020 року клопотання позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено, судове засідання призначене на 28 вересня 2020 року проведено в режимі відеоконференції (том 1, а.с.234, 245).

Оскільки позивачем знову подано клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 06 листопада 2020 року клопотання представника позивача, адвоката Семенова Максима Миколайовича (вх. № 36929 від 05.11.2020 року), про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, задоволено. Судове засідання, призначене на 09 грудня 2020 року о 09 год. 30 хв., проведено в режимі відеоконференції (том 2, а.с.8).

В подальшому позивачем подавались клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, які були подані представником з порушенням вимог статті 212 Цивільного процесуального кодексу України, відтак в їх задоволенні судом відмовлено. (том 2, а.с.28).

При цьому, в судове засідання призначене на 17.03.2022 року позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (том 2, а.с.101), причини неявки суду не відомі, заяв та клопотань до суду не подавав.

В подальшому призначені судові засідання по вищевказаній цивільній справі були відкладені у зв`язку із відсутністю в суді матеріального забезпечення, зокрема, поштових марок, що позбавило суд можливості направити відповідачу судові повістки про виклик до суду, водночас, позивач весь час повідомлявся належним чином, разом з тим, позивач розглядом справи не цікавився, заяв, клопотань не подавав, судові засідання залишив без реагування.

В судове засідання призначене на 31 травня 2023 року позивач вкотре не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (том 2, а.с.111), причини неявки суду не відомі, заяв та клопотань до суду не подавав.

Частина перша статті 44 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує учасників судового процесу та їхні представників повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 4 частини восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Однак, позивач в судові засідання не з`являвся, жодних заяв чи клопотань щодо неможливості прибути в судові засідання, чи щодо проведення розгляду справи за його відсутності, останнім до суду не надано, що свідчить про пасивну поведінку позивача щодо участі в розгляді зазначеної цивільної справи.

Крім того, звернення до суду з безпідставним клопотання про залучення правонаступника свідчить про необізнаність представників позивача про наявні матеріали справи. При цьому, позивачем не подано до суду заяви про підтримання (не підтримання) позовних вимог, що перешкоджає вирішенню спору.

Отже, позивач не демонструє своєю поведінкою зацікавленості у своєчасному та об`єктивному розгляді судом його позову.

При цьому суд звертає увагу, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 частини третьої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

За припимами пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Враховуючи, неодноразову неявку позивача в судові засідання без поважних причин, неподання останнім заяви про розгляд справи за його відсутності, та свою позицію щодо позовних вимог, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 257, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Таскомбанк», до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам, що за приписом частини другої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 05.06.2023 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка