Справа № 308/3784/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19 травня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді - Лемак О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Сухан Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з зазначеною позовною заявою до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням..

У позовній заяві позивач зазначає, що їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом № 2-517 від 21.10.2022 на праві приватної власності належить житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Вказує, що у вказаному будинку з окрім неї зареєстрований ОСОБА_2 , 1985 року народження, (син), та ОСОБА_3 1993 р.н. (дочка).

Однак, ОСОБА_2 фактично не проживає в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , з 2014, без поважних причин, що підтверджується актом про не проживання особи від 21 грудня 2022 затвердженим старостою села Тисаашвань, заявою гр. ОСОБА_4 від 08.12.2022 та заявою гр. ОСОБА_5 від 08.12.2022 р. (копія заяви додається).

Зазначає, що відповідач не проживає в зазначеному будинку, не сплачує комунальні платежі в утриманні житла участі не бере, особистих речей в будинку не має і взагалі будинком він не цікавиться. Перешкод в користуванні жилим приміщенням ні вона, ні інші особи відповідачу не чинили. Як їй стало відомо відповідач фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Пояснює, що декілька місяців тому через скрутне фінансове становище у неї виникла необхідність оформити субсидію на комунальні послуги. Проте в органах соціального захисту населення повідомили, що оскільки за адресою АДРЕСА_1 , окрім неї зареєстровані ще й інші особи, то оформити субсидію вони не можуть. Отже, факт реєстрації місця проживання відповідача в її будинку не дозволяє оформити субсидію, що є перешкодою у користуванні власністю.

На підставі наведеного просить суд визнати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.03.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 травня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивачка не з`явилася, однак через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в порядку передбаченому ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відзиву на позовну заяву не подав, причини неявки суду не відомі.

У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №313021495 від 21.10.2022.

Судом встановлено, що відповідач - ОСОБА_2 , 1985 року народження, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що стверджується довідкою відділу державної реєстрації нерухомості бізнесу та реєстрації місця проживання Управління Центру надання адміністративних послуг Чопської міської ради №1516 від 26.10.2022.

Як вбачається з Акту - про фактичне місце проживання особи від 21.12.2022, затвердженого старостою села Тисаашвань, Маломка Г., громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично не проживає за адресою АДРЕСА_1 , з 2014 року.

З наявних в матеріалах справи заяв ОСОБА_5 та ОСОБА_6 засвідчених секретарем Сюртівської сільської ради Ужгородського району, слідує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично не проживає та не веде спільного господарства за адресою АДРЕСА_1 , з 2014 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Як встановлено судом, відповідач не проживає у будинку, що належить позивачці, понад один рік і будь-яких поважних причин, які б перешкоджали йому проживати у даному будинку суду не наведено.

Відповідно ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. ст. 13, 76, 80, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на те, що обставини, на які посилалася позивач, знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, не спростовані відповідачем, вони підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 317, 319, 321, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 150, 156 ЖК УРСР, ст. ст. 4, 13, 76, 80, 81, 89, 223, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим будинком, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ,

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , судовий збір у розмірі 1076,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного тексту рішення - 19 травня 2023 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Лемак