Постанова

Іменем України

18 травня 2023 року

м. Київ

справа № 296/5705/20

провадження № 61-12170св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Олійник А. С., Погрібного С. О.,

Яремка В. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Корольовський відділ державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), Державне підприємство «Сетам»,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» на постанову Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року у складі колегії суддів: Миніч Т. І,. Трояновської Г. С., Павицької Т. М.,

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, надалі уточненим, до Корольовського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (далі - Корольовський ВДВС у м. Житомирі), Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України» (далі - АТ «Укрексімбанк»), про визнання правочину щодо реалізації майна на електронних торгах недійсним.

Короткий зміст рішень судів

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 17 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 у цій справі залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач і його представник повторно не з`явилися у судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, із заявою про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися та доказів поважності причин неявки не надали, тому суд дійшов висновку, що зазначені обставини свідчать про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав і наявність достатніх правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 17 серпня 2022 року скасовано. Справу за позовом ОСОБА_1 направлено до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із повторної неявки позивача та представника позивача в судове засідання, проте не врахував, що попередні судові засідання відкладено не у зв`язку з неявкою позивача та його представника. Крім того, представник ОСОБА_3 17 травня 2022 року з`явився до суду першої інстанції та отримав повістку про виклик до суду на 17 серпня 2022 року.

Суд першої інстанції також не звернув уваги на передбачену законом (частина п`ята статті 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)) умову, за якої можливе залишення позову без розгляду, а саме, чи перешкоджає неявка позивача вирішенню спору по суті за наявними у справі доказами. Ця обставина не знайшла свого відображення в оскаржуваній ухвалі.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги і позиції інших учасників

У грудні 2022 року АТ «Укрексімбанк» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

На обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що суд апеляційної інстанції не врахував, що у матеріалах справи відсутня заява позивача про можливість розгляду справи без його участі.

Також суд апеляційної інстанції помилково ототожнив відвідування представником позивача приміщення суду і отримання судової повістки та явку у судове засідання.

Суд не врахував, що довідкою суду від 17 травня 2022 року підтверджується, що представник позивача у судове засідання, призначене на 17 травня 2022 року, не з`явився.

Також позивач та його представник не були присутні у судовому засіданні, призначеному на 17 серпня 2022 року, тому суд першої інстанцій дійшов правильного висновку про залишення позову без розгляду.

Як на підставу касаційного оскарження заявник посилається на порушення норм процесуального права, а саме: статей 223, 257 ЦПК України, неврахування висновків викладених у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, недослідження зібраних у справі доказів.

У лютому 2023 року надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Вірьовкін О. І., просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін.

На обґрунтування відзиву посилається на те, що представник позивача адвокат Вірьовкін О. І. з`явився у судове засідання, яке було призначене судом на 17 травня 2022 року, що підтверджується розпискою, яка складена та підписана 17 травня 2022 року ОСОБА_3 , про виклик у судове засідання на 17 серпня 2022 року.

16 серпня 2022 року представник позивача адвокат Вірьовкін О. І. подав до суду першої інстанції клопотання про відкладення розгляду справи, яка призначена на 17 серпня 2022 року, у зв`язку із зайнятістю представника позивача в інших судових засіданнях у кримінальних справах. Тому підстави для відкладення розгляду справи були поважними.

Отже, представник позивача не з`явився лише на судове засідання, призначене на 17 серпня 2022 року, що свідчить про відсутність повторної неявки, тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 27 січня 2023 рокувідкрито касаційне провадження за касаційною АТ «Укрексімбанк» на підставі частини другої статті 389 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2023 року справу призначено до розгляду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги та відзиву на неї, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам постанова суду апеляційної інстанції не відповідає.

Суди встановили, що 30 листопада 2020 року ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира прийнято уточнену позовну заяву у цій справі до розгляду та призначено підготовче засідання на 16 грудня 2020 року на 12:30 год. (т. 1, а. с. 162).

16 грудня 2020 року ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - АТ «Укрексімбанк», та відповідно до судової розписки наступний розгляд справи призначено на 11 лютого 2021 року о 12:00 год. (т. 1, а. с. 169, 170).

Відповідно до протоколу судового засідання від 11 лютого 2021 року підготовче судове засідання за участі сторін закрито та призначено справу до розгляду по суті на 17 березня 2021 року об 11:00 год. (резервна дата - 31 березня 2021 року о 10:00 год.)(т. 1, а. с. 190).

Згідно з довідкою суду першої інстанції від 18 березня 2021 року у зв`язку з неявкою у судове засідання сторін розгляд справи відкладено на 31 березня 2021 року о 10:00 год. (т. 1, а. с. 197).

Відповідно до протоколів судового засідання від 31 березня 2021 року за участі представника позивача та третьої особи у справі оголошено перерву до 14 квітня 2021 року; протоколом від 06 липня 2021 року оголошено перерву до 31 серпня 2021 року (т. 1, а. с. 200-202, 212, 213).

Згідно з довідками суду першої інстанції від 31 серпня 2021 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою представника державної виконавчої служби; від 19 жовтня 2021 року та від 16 лютого 2022 року - розгляд справи відкладено у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному; від 22 березня 2022 року - у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, неявкою всіх учасників судового процесу та відсутністю заяв про розгляд справи без участі сторін розгляд справи відкладено на 17 травня 2022 року о 10:00 год. (т. 1, а. с. 221, 231, 236, 246).

Зі змісту довідки суду першої інстанції від 17 травня 2022 року у судове засідання сторони не з`явилися, позивач та представник позивача про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та розпискою (т. 2, а. с. 14).

Відповідно до судової розписки представник ОСОБА_4 - ОСОБА_3 17 травня 2022 року з`явився до Корольовського районного суду м. Житомира та отримав повістку про виклик до суду на наступне судове засідання - 17 серпня 2022 року (т. 2, а. с. 19).

16 серпня 2022 року представник позивача ОСОБА_3 подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 17 серпня 2022 року в інших судових засіданнях в суді апеляційної інстанції (т. 2, а. с. 26).

Згідно з довідкою суду першої інстанції від 17 серпня 2022 року сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштових відправлень (т. 2, а. с. 20-25).

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із повторної неявки позивача та представника позивача в судове засідання.

Із зазначеним висновком погоджується Верховний Суд з огляду на таке.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, на які посилається заявник у касаційній скарзі.

Суд має враховувати поважність/неповажність причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У судове засідання, призначене на 17 травня 2022 року, позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, не з`явилися, що підтверджується довідкою від 17 травня 2022 року.

У судове засідання, призначене на 17 серпня 2022 року, позивач та його представник також не з`явилися. Представник позивача був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в інших кримінальних справах.

Суд першої інстанції, встановивши, що належним чином повідомлений позивач/представник позивача повторно не з`явився в судові засідання, призначені на 17 травня 2022 року та 17 серпня 2022 року, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Водночас суд апеляційної інстанції помилково зазначив, що представник позивача був присутній у судовому засіданні 17 травня 2022 року, оскільки розписка представника позивача від 17 травня 2022 року про отримання судової повістки про виклик у судове засідання, призначене на 17 серпня 2022 року, не свідчить про участь представника позивача безпосередньо у судовому засіданні.

Також суд апеляційної інстанції не врахував, що у матеріалах справи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

Доводи відзиву про поважність причин нез`явлення представника позивача у судове засідання, призначене на 17 серпня 2022 року, Верховний Суд відхиляє, оскільки для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судові засідання за умови його належного повідомлення про дату, час та місце судового засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, поважність причин неявки не має правового значення.

Верховний Суд відхиляє доводи відзиву про те, що представник позивача 17 травня 2022 року з`явився у судове засідання, оскільки відсутні докази на підтвердження зазначеного. Розписка від 17 травня 2022 року про отримання судової повістки про виклик у судове засідання на 17 серпня 2022 року не є доказом на підтвердження участі представника позивача саме у судовому засіданні 17 травня 2022 року.

З урахуванням наведеного постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню із залишенням в силі ухвали суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно зі статтею 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Оскільки суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права та скасував судове рішення, яке відповідає вимогам закону, то постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню із залишенням в силі ухвали суду першої інстанції.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

За подання касаційної скарги АТ «Укрексімбанк» сплатило 992,40 грн судового збору.

Тому з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрексімбанк» підлягає стягненню 992,40 грн - витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Керуючись статтями 400, 409, 413, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» задовольнити.

Постанову Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року, скасувати.

Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 17 серпня 2022 року залишити в силі.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» 992,40 грн - витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: ' І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко