єдиний унікальний номер справи 546/239/23
номер провадження 2/546/132/23
УХВАЛА

02 червня 2023 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді ОСОБА_10, розглянувши в порядку письмового провадження заяви ОСОБА_1 про відвід судді Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_10 у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської державної нотаріальної контори, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, Решетилівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), Решетилівська міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про закінчення спадкової справи без видачі свідоцтв про право на спадщину та зобов`язання прийняти заяву про прийняття спадщини із заведенням спадкової справи, -

встановив:

У провадженні Решетилівського районного суду Полтавської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

29 травня 2023 року в межах розгляду даної справи до суду від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення доказів, судове засідання по розгляду даної заяви призначене на 02 червня 2023 року.

До початку судового засідання 02 червня 2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді, зареєстрована канцелярією суду за вхідним № 2440/23вх, подана по справі №546/239/23, провадження 2-з/546/18/23, яка мотивована тим, що суддя Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_10 не може брати участь у судовому розгляді і підлягає відводу у зв`язку з тим, що він одержав неправомірну вигоду від третьої особи ОСОБА_4 через адвоката ОСОБА_9.

Свою заяву ОСОБА_1 обґрунтовує наступним:

- за вказівкою судді ОСОБА_10 секретар судового засідання ОСОБА_7 розшила том 2 цивільної справи і разом з адвокатом ОСОБА_9. підробляли матеріали справи. Як наслідок, у матеріалах цивільної справи на арк. 3 том 2 з`явилося клопотання адвоката ОСОБА_9. від 29.03.2023 про відкладення розгляду справи, яке нібито зареєстроване за вх. № ЕП-572 від 29.03.2023, і якого немає в Електронному кабінеті Електронного суду. В Електронному кабінеті Електронного суду немає навіть реєстраційної картки цього клопотання. Розшитий том 2 ОСОБА_1 31.05.2023 бачила у кабінеті секретаря судового засідання ОСОБА_7, а клопотання адвоката ОСОБА_9., яке з`явилося на арк. 3 том 2, бачила 01.06.2023 під час ознайомлення з матеріалами справи. Також в матеріалах справи на арк. 19 тому 2 бачила копію конверту трек-номер 337, який замість третьої особи ОСОБА_5 підписала адвокат ОСОБА_9., і копія якого знаходиться для того, щоб тримати місце для потрібного документа;

- суддя ОСОБА_10 залучив до участі у справі адвоката ОСОБА_9. без будь-якої ухвали про її залучення і без пред`явлення суду оригіналів документів. ОСОБА_1 бачила 01.06.2023 під час ознайомлення з матеріалами справи;

- за вказівкою судді ОСОБА_10 секретар судового засідання ОСОБА_7 приєднала до матеріалів справи непосвідчені суддею копії документів, що підтверджують повноваження представника - адвоката ОСОБА_9. Непосвідчені суддею копії документів, які підтверджують представництво адвокатом ОСОБА_9. ОСОБА_3, бачила 01.06.2023 під час ознайомлення з матеріалами справи;

- за вказівкою судді ОСОБА_10 секретар судового засідання ОСОБА_7 на титульному аркуші тому 1 поставила відмітку, що 30.03.2023 відбулося судове засідання;

- суддя ОСОБА_10 штучно створює підстави для залишення позовної заяви без розгляду. Доказом є відсутність ухвали про виправлення описок в ухвалі від 04.05.2023 (№ у ЄДРСР - 110646262), де зазначено: "31 березня 2023 року ОСОБА_1 подала до Полтавського апеляційного суду скаргу на ухвали Решетилівського районного суду від 02.03.2023 та 24.03.2023, у зв`язку з чим цивільна справа була направлена до суду апеляційної інстанції". Суддя ОСОБА_10 фактично імітує засідання 30.03.2023 для того, щоб найближчим часом імітувати друге судове засідання, в яке ОСОБА_1 нібито не з`явиться і не подасть заяву про розгляд справи за її відсутності. Аналізуючи поведінку канцелярії суду ОСОБА_1 зазначила, що це може бути створено, шляхом не роздрукування її заяви про розгляд справи без її участі;

- суддя ОСОБА_10 надає вказівку секретарю судового засідання ОСОБА_7 підробляти протоколи судових засідань. Наприклад, 29.05.2023 було два засідання, але в матеріалах справи знаходиться один протокол. Під час написання даної заяви вона зрозуміла, що один протокол буде використаний для імітованого судового засідання 30.03.2023, коли справа була в Полтавському апеляційному суді;

- суддя ОСОБА_10 прийняв рішення про залучення її в боргову кабалу, шляхом відмови їй в задоволенні клопотань про звільнення її від сплати судового збору. Їй це стало відомо 01.06.2023 під час ознайомлення з матеріалами справи, коли помічник судді ОСОБА_8 натякнув мені на це. Він настільки відкрито показував, що розправився зі мною та моєю матір`ю, що моя мати, яка чекала мене поки я ознайомлюсь з матеріалами справи, викликала до суду поліцію;

- суддя ОСОБА_10 у судовому засіданні 29.05.2023 "відпрацьовував" неправомірну вигоду і це видно по тому, що він не зробив зауваження адвокату ОСОБА_9., яка поводила себе як в зоопарку: лягала на стіл, широко жестикулювала та гримаснічала. Суддя ОСОБА_10 дуже заінтересований залишити мою позовну заяву без розгляду та залучити її в боргову кабалу. Найближчим часом суддя постановить ухвалу, якою відмовить у задоволенні її клопотання про звільнення її від сплати судового збору та задовольнить її частково, шляхом відстрочення або розстрочення сплати судового збору до рішення суду, щоб адвокат третьої особи ОСОБА_9 могла стягувати з позивача непотрібні третій особі судові витрати. Суддя ОСОБА_10 діє в угоду адвоката та відповідача, перекидаючи всі судові витрати на позивача, тому що з держави адвокат ОСОБА_9. стільки не візьме, як їй хочеться стягнути з позивача. Фактично суддя ОСОБА_10 карає її за звернення до суду та "відпрацьовує" неправомірну вигоду, отриману від третьої особи ОСОБА_4 через адвоката ОСОБА_9. Доказом є ухвали суду від 29.05.2023, які він писав разом з адвокатом ОСОБА_9. після судового засідання, а в судовому засіданні оголошував заготовки адвоката, тому що в Електронному кабінеті Електронного суду немає ухвал від 29.05.2023 з тільки з описовою та резолютивною частинами.

Суд, розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді, дослідивши матеріали справи, доходить наступних висновків.

Згідно з положеннями ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Ураховуючи, що дана заява надійшла до суду 02 червня 2023 року заява про відвід судді ОСОБА_10 вирішується судом, який розглядає справу.

З урахуванням положень ч. 7 та 8 ст. 40 ЦПК України, розгляд заяв про відвід судді проводиться в порядку письмового провадження за відсутності учасників справи.

Частиною 1 статті 36 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 ЦПК України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 39 ЦПК України, за наявності підстав передбачених, зокрема, ст. 36 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи № 546/239/23, суд доходить наступних висновків.

Так, щодо тверджень позивачки відносно клопотання адвоката ОСОБА_9. від 29.03.2023 про відкладення розгляду справи, яке міститься у матеріалах цивільної справи на арк. 3 том 2, яке зареєстроване за вх. № ЕП-572 від 29.03.2023, і якого немає в Електронному кабінеті Електронного суду, суд зазначає, що клопотання від адвоката ОСОБА_9. разом із копією свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, копією ордеру на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_9., а також із протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису надійшли на електронну пошту суду 29 березня 2023 року та приєднані до матеріалів справи. Вказані документи містяться також у КП «Д-3».

Щодо залучення до участі у справі адвоката ОСОБА_9. без будь-якої ухвали про її залучення і без пред`явлення суду оригіналів документів суд зазначає, що повноваження представниці третьої особи ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9. підтверджені належним чином копією свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копією ордеру на надання правничої (правової) допомоги, які завірені адвокатом ОСОБА_9. Вказаних документів достатньо для участі адвоката у справі у якості представника третьої особи. (т.2, а.с. 29, 30).

Щодо того, що за вказівкою судді ОСОБА_10 секретар судового засідання ОСОБА_7 приєднала до матеріалів справи непосвідчені суддею копії документів, що підтверджують повноваження представника - адвоката ОСОБА_9., суд зазначає, що документи на підтвердження повноважень представника завірені особисто адвокатом ОСОБА_9.

Щодо того, що за вказівкою судді ОСОБА_10 секретар судового засідання ОСОБА_7 на титульному аркуші тому 1 поставила відмітку, що 30.03.2023 відбулося судове засідання, то суд зазначає, проведення судових засідань підтверджується протоколами судових засідань та ухвалами у разі їх постановлення у конкретному судовому засіданні, а не відмітками на титульному аркуші. Відповідно до супровідного листа від 27.03.2023 дана справа була направлена до Полтавського апеляційного суду, а отже судове засідання 30 березня 2023 року не проводилося, про що було відомо позивачці.

Щодо того, що суддя ОСОБА_10 надає вказівку секретарю судового засідання ОСОБА_7 підробляти протоколи судових засідань, оскільки 29.05.2023 було два засідання, але в матеріалах справи знаходиться один протокол, суд зазначає, що у судовому засіданні 29 травня 2023 року було проведено підготовче судове засідання, вирішено питання щодо заявлених клопотань учасників справи та вирішено клопотання позивачки про забезпечення доказів, подане в межах розгляду даної справи. Усі процесуальні дії відображені у протоколі судового засідання від 29 травня 2023 року(т.2, а.с.141- 144). При цьому наявність одного протоколу замість двох жодним чином не порушує права учасників справи, оскільки протокол судового засідання повною мірою відповідає вимогам, визначеним у статті 248 ЦПК України.

Твердження позивачки, що один протокол буде використаний для імітованого судового засідання 30.03.2023, коли справа була в Полтавському апеляційному суді, суд вважає таким, що ґрунтується виключно на її припущеннях.

Щодо того, що суддя ОСОБА_10 прийняв рішення про залучення її в боргову кабалу, шляхом відмови їй в задоволенні клопотань про звільнення її від сплати судового збору, про що стало відомо позивачці 01.06.2023 під час ознайомлення з матеріалами справи, коли помічник судді ОСОБА_8 натякнув їй на це, суд зазначає, що дана обставина, якою позивачка мотивує відвід головуючому судді, вказана нею не після прийняття конкретного судового рішення, а як така, яка, на її думку, виникне у майбутньому. Тобто таке твердження позивачки базується виключно на її припущеннях.

Твердження позивачки, що суддя ОСОБА_10 дуже заінтересований залишити її позовну заяву без розгляду та залучити її в боргову кабалу так само базується виключно на припущеннях позивачки.

Щодо того, що суддя ОСОБА_10 у судовому засіданні 29.05.2023 «відпрацьовував» неправомірну вигоду і це видно по тому, що він не зробив зауваження адвокату ОСОБА_9., яка поводила себе як в зоопарку: лягала на стіл, широко жестикулювала та гримаснічала, суд зазначає, що таке твердження позивачки не підтверджене жодним доказом та по суті є образливим для іншого учасника судового засідання, що є неприпустимим, оскільки відповідно до пункту 1 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процес.

Таким чином заява ОСОБА_1 про відвід судді є необґрунтованою, безпідставною та такою, що базується на припущеннях.

При цьому суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами пункту 1 частини 2 цієї ж статті ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

За період з дати відкриття провадження по даній справі (02 березня 2023 року) по даний час позивачкою ОСОБА_1 було подано вісім заяв про відвід судді, які були визнані необґрунтованими.

Заявлення позивачкою ОСОБА_1 чергової заяви про відвід судді є яскравим прикладом зловживання процесуальними правами, що полягає у їх недобросовісному використанні.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Як було зазначено, заявлений позивачкою відвід є завідомо безпідставним, оскільки по суті є висловленням незгоди з процесуальним рішенням, вирішення яких навіть не було предметом розгляду. Посилання на інші обставини також спростовується дослідженими матеріалів справи.

Суд вважає, що заявлення такого відводу є нічим іншим як спробою затягнути розгляд судової справи або перешкодити йому, внаслідок чого будуть порушенні права інших учасників даного провадження. При цьому суд звертає увагу, що заяви про відвід подаються саме ініціатором судового провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі Шульга проти України від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення ЄСПЛ у справі Мусієнко проти України від 20.01.2011).

Суд вважає за необхідне додатково зазначити, що вважає неприпустимою поведінку позивачки в частині допущених зловживань під час розгляду даної справи щодо заявлення та подання завідомо безпідставного відводу головуючому судді, наголошує на неприпустимості зловживань процесуальними правами та попереджає про можливі застосування заходів процесуального примусу, що можуть бути застосовані судом у разі, якщо такі зловживання продовжаться.

На підставі вищенаведеного, та керуючись ст. 36, 37, 40, 258-261 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді ОСОБА_10 у цивільній справі № 546/239/23 (провадження № 2-з/546/18/23) відмовити.

Подання позивачкою ОСОБА_1 заяви про відвід судді ОСОБА_10 визнати зловживанням процесуальними правами.

Попередити ОСОБА_1 про неприпустимість зловживань процесуальними правами.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Зіненко