Номер провадження 2/754/58/23
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 02 червня 2023 року)

31 травня 2023 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: О. Грегуль, секретар судового засідання: І. Вакуленко, справа № 754/14519/21

ОСОБА_1 - позивач

ОСОБА_2 - відповідач

Орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації - третя особа 1

Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації - третя особа 2

Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації - третя особа 3

Вимоги позивача: усунення перешкод у спілкуванні з онуками та їхньому вихованні дідом

ОСОБА_3 - адвокат позивача

Рясна А.В. - адвокат відповідача

ВСТАНОВИВ:

Позивачем до суду подано позов, який на виконання ухвали суду від 22.09.2021 про залишення позову без руху з наданням строку для усунення недоліків подався в новій редакції та в якому посилаючись на порушення своїх прав, як діда на участь у вихованні онуків, позивач просить: 1) Зобов`язати відповідача не чинити перешкод позивачеві у спілкуванні з онуками: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. 2) Встановити наступний порядок участі позивача у вихованні онуків: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з правом надання побачення позивачеві з онуками у наступний період: щороку кожну 2 та 4 неділю місяця з 10:00 до 19:00 та в день наступний після дня народження онуків з 11:00 до 20:00. Вказані побачення з онуками проводити без присутності їхньої матері за місцем проживання позивача або іншому місці.

Ухвалою суду від 01.10.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Внесеною до протоколу судового засідання ухвалою суду від 25.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У процесі розгляду справи треті особи 1 і 2 у письмовій формі повідомили суду, що діти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом із матір`ю (відповідач) проживають за адресою: АДРЕСА_1 , а тому, третя особа 1 позбавлена можливості надати письмовий висновок щодо розв`язання спору та треті особи 1 і 2 вважають, що даний висновок має надавати орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

Внесеною до протоколу судового засідання ухвалою суду від 22.09.2022 задоволено клопотання/заяву адвоката позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи 3 органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації та зобов`язано сторону позивача направити третій особі 3 позовну заяву з доданими до неї документами.

Ухвалою суду від 08.11.2022 зобов`язано третю особу 3 направити до суду виключно в письмовій формі надати і направити до суду виключно саме в письмовій формі інформацію про позицію органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації щодо наявності чи відсутності в органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації підстав для подання суду письмового висновку щодо розв`язання спору у справі № 754/14519/21.

Про час і місце розгляду справи всі учасники справи повідомлялись належним чином через повідомлені суду засоби зв`язку відповідно: поштою, електронною поштою, SMS, а також інформація про рух справи розміщується на офіційному сайті суду і є загальнодоступною.

У судовому засіданні адвокат позивача позов підтримав, а адвокат відповідача позов не визнав та обидва адвокати не заперечували проти розгляду справи по суті за відсутності третіх осіб.

Також стороною відповідача подано відзив у якому сторона відповідача посилається на незгоду із заявленими позовними вимогами.

Треті особи в судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали.

Від третьої особи 1 до суду надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного і ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності третіх осіб.

Вислухавши адвокатів сторін, дослідивши матеріали справи, суд в судовому засіданні встановив наступне.

Згідно свідоцтва про народження від 09.11.2007 ОСОБА_6 і ОСОБА_2 (відповідач) є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Згідно свідоцтва про народження від 28.08.2012 ОСОБА_6 і ОСОБА_2 (відповідач) є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Як вказує позивач і дана обставина ніким із учасників справи не спростовувалась, він є батьком ОСОБА_6 та відповідно дідом по відношенню до дітей сина.

Згідно свідоцтва про смерть від 27.06.2020, ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вказує позивач йому відповідачем чиняться перешкоди в спілкуванні з онуками.

Доводи про вчинення перешкод у спілкуванні з онуками підтверджуються письмовими зверненнями позивача до служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації (заява від 06.05.2021) та до Дарницького УПГУНП у м. Києві (заява від 25.11.2020).

Згідно довідки Дарницького УПГУНП у м. Києві від 27.11.2020 з відповідачем проведено розмову в ході якої відповідачем повідомлено про наявність у нього конфлікту з позивачем через майнове питання, а також відповідачем повідомлено, що діти самі не хочуть спілкуватися з дідом і бабою.

Наявність непорозумінь між позивачем і відповідачем з майнових питань не заперечується відповідачем і у відзиві сторони відповідача.

Згідно ст. 6 СК України, 1. Правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. 2. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Згідно ст. 19 СК України, 1. У випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. 2. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу. 3. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви. 4. При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. 5. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. 6. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Згідно ст. 159 СК України, 1. Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. 2. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. 3. За заявою заінтересованої сторони суд може зупинити виконання рішення органу опіки та піклування до вирішення спору. 4. У разі ухилення від виконання рішення суду особою, з якою проживає дитина, суд за заявою того з батьків, хто проживає окремо, може передати дитину для проживання з ним. 5. Особа, яка ухиляється від виконання рішення суду, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно ст. 263 СК України, 1. Спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно висновку органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 11.05.2023 № 101-3949/02, орган опіки та піклування з метою забезпечення прав та інтересів дитини вважає за недоцільне визначати участь діда ОСОБА_1 (позивач) у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також орган опіки та піклування з метою забезпечення прав та інтересів дитини вважає за доцільне визначити участь діда ОСОБА_1 (позивач) у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за наступним графіком: кожна друга та четверта неділя місяця з 10:00 до 19:00.

З урахуванням вищевикладеного та оцінюючи в сукупності надані суду і зібрані судом докази суд при вирішенні даного спору встановив наступне.

Діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у силу свого віку та Закону проживають і перебувають відповідно під опікую/піклуванням відповідача, як матері.

Положеннями ст. ст. 159 і 263 СК України позивачеві, як діду гарантоване право на участь у вихованні онуків.

Наявність конфліктної ситуації між позивачем і відповідачем, стороною відповідача не спростовується.

Служба у справах дітей та сім`ї і органи поліції до яких у передбаченому Законом порядку позивач звертався за вирішенням конфліктної ситуації з приводу побачень з онуками, не встановили однозначно відсутності вини відповідача у спростування доводів позивача про вчинення йому саме відповідачем перешкод у спілкуванні з онуками, хоча в силу своїх функціональних прав і обов`язків не були позбавлені можливості це достовірно встановити.

Гарантоване позивачеві ст. ст. 159 і 263 СК України право позивач у силу ст. 6 СК України може реалізовувати до досягнення дитиною повноліття.

Тому саме з вищевказаних підстав, суд не погоджується з висновком органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 11.05.2023 № 101-3949/02 в частині недоцільності визначати участь діда ОСОБА_1 (позивач) у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Згідно ч. 1, ч. 4 - ч. 7 ст. 81 ЦПК України, 1. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 4. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. 5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 7. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

ЄСПЛ вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

На час вирішення судом даного спору суду не надано жодних конкретних, правових та допустимих доказів, які б давали суду правові підстави для висновку про безпідставність доводів позивача про вчинення йому відповідачем перешкод у спілкуванні з онуками та що визначення способу участі позивача, як діда у вихованні обох онучок (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місця та часу їхнього спілкування, буде на порушення прав і інтересів обох дітей.

Тому, позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача не чинити перешкод позивачеві у спілкуванні з онуками суд вважає обґрунтованими повністю.

Також обґрунтованими суд вважає і позовні вимоги в частині визначення способу участі позивача у вихованні онуків.

Що ж стосується визначення конкретного способу участі позивача у вихованні онуків, то суд при вирішенні даного питання за основу вважає за необхідне взяти спосіб визначений саме фаховим органом, а саме органом опіки та піклування у висновку органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 11.05.2023 № 101-3949/02, який ніким з учасників справи не спростовувався конкретними правовими доказами.

Тому, позовні вимоги в частині визначення способу участі позивача у вихованні онуків суд вважає обґрунтованими частково.

За таких обставин, позов задовольняється частково.

При поданні позову, позивачем судовий збір не сплачувався, як ветераном війни - учасником бойових дій (посвідчення серія НОМЕР_1 від 10.10.2002).

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір справляється: у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку із частковим задоволенням позову з відповідача у дохід держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог за ставкою судового збору, визначеною на час вирішення даного спору судом.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Задовольнити позовну заяву частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) не чинити перешкод ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) у спілкуванні з онуками: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Визначити спосіб участі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) у вихованні онуків: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за графіком: кожна друга та четверта неділя місяця 3 10:00 до 19:00 годин.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) у дохід держави: 1610,40 грн. - судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: