УХВАЛА

01 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 363/3808/22

провадження № 61-16414ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Ковальчук Максим Олександрович, на постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» правонаступником якого є Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Вищедубечанське лісове господарство» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Вишгородської міської ради, третя особа - Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішення, державного акту про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року ДП «Вищедубечанське лісове господарство» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Вишгородської міської ради, третя особа - Кабінет Міністрів України,у якому просило усунути перешкоди у здійсненні ДП «Вищедубечанське лісове господарство» права постійного користування та розпоряджання земельною ділянкою площею 0,0806 га з кадастровим номером :38:095:0162, що розташована в Садовому товаристві «Дніпро-8» Вишгородської міської ради Київської області шляхом:

- визнання недійсним Рішення тридцять першої сесії 5 скликання Вишгородської міської ради Київської області від 29 грудня 2009 року № 31/16 в частині надання у власність ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером :38:095:0162, площею 0,0806 га для ведення садівництва, що розташована в садовому товаристві «Дніпро-8»;

- визнання недійсним державного акту серії ЯЛ № 320923 на право власності на земельну ділянку площею 0,0806 га з кадастровим номером :38:095:0162, який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право користування землею, договорів оренди землі 10 жовтня 2010 року №66.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджившись із рішенням суду першої інстанції, ДП «Вищедубечанське лісове господарство» подало апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року апеляційну скаргу задоволено частково.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову.

Усунуто перешкоди у здійсненні ДП «Вищедубечанське лісове господарство» правонаступником якого є Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Вищедубечанське лісове господарство» права постійного користування та розпоряджання земельною ділянкою площею 0,0806 га з кадастровим номером :38:095:0162, що розташована в Садовому товаристві «Дніпро-8» Вишгородської міської ради Київської області шляхом:

- визнання недійсним Рішення тридцять першої сесії 5 скликання Вишгородської міської ради Київської області від 29 грудня 2009 року № 31/16 в частині надання у власність ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером :38:095:0162, площею 0,0806 га для ведення садівництва, що розташована в садовому товаристві «Дніпро-8»;

- визнання недійсним державного акту серії ЯЛ № 320923 на право власності на земельну ділянку площею 0,0806 га з кадастровим номером :38:095:0162, який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право користування землею, договорів оренди землі 10 жовтня 2010 року за № 66.

Повний текст постанови складено 19 жовтня 2023 року.

17 листопада 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук М. О. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року, залишити без змін рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Касаційна скарга подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити та витребувати матеріали справи.

Представник заявника в касаційній скарзі заявив клопотання про розгляд справи за його участі.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, тому немає підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за участю представника ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Ковальчук Максим Олександрович, на постанову Київського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року.

Витребувати з Вишгородського районного суду Київської області цивільну справу № 363/3808/22 за позовом Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» правонаступником якого є Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Вищедубечанське лісове господарство» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Вишгородської міської ради, третя особа - Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішення, державного акту про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Ковальчук Максим Олександрович,про розгляд справи за участю ОСОБА_1 .

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов