ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 645/7764/21 Номер провадження 22-ц/814/714/23Головуючий у 1-й інстанції Ульяніч І.В. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючий суддя: Триголов В.М.

Судді: Дорош А.І., Лобов О.А.

Розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , адвоката Равницької Лариси Степанівни на ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 січня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 січня 2022 року провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя зупинено до залучення до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ОСОБА_1 із вказаним рішенням не погодився , подавши апеляційну скаргу через свого представника ОСОБА_3 . Скарга мотивована тим , що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позов підписано довірителем ОСОБА_4 сином позивача. Проте представництво ОСОБА_4 припинилось зі смертю ОСОБА_2 , та незважаючи на це ОСОБА_4 здійснював процесуальні дії від імені позивача , зокрема подав заяву про забезпечення позову , яку ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 23 грудня 2021 року частково задоволено . Накладено заборону вчинення будь яких дій , спрямованих на відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Апелянт вказує , що у зв`язку із смертю позивача ним було подано клопотання про закриття провадження у справі , та долучено копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , проте , суд першої інстанції відмовив у задоволенні клопотання , натомість задовольнив клопотання ОСОБА_4 про зупинення провадження та залучення до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_2 .

У зв`язку із вказаним , скаржник просить скасувати ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 січня 2022 року .

Апеляційний суд не може погодитись з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Відповідно до частини першої статі 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша стаття 48 ЦПК України).

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, процесуальне правонаступництво, у справах де таке правонаступництво допускається, у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, однак лише за умови, що смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин апеляційний суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц (провадження № 61-9921св19) зазначено: «ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі»

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 37 ЦПК України 2004 року можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб».

З матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_2 , ОСОБА_4 звернувся до Фрунзенського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_1 , 16 листопада 2021 року, шляхом направлення позову засобами поштового зв`язку. (а.с.22)

Ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 листопада 2021 року позов залишено без руху з підстав несплати судового збору.

Заявою від 17 грудня 2021 року ОСОБА_4 усунуто недоліки вказані в ухвалі районного суду від 26 листопада 2021 року.

Ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 23 грудня 2021 року прийнято позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя до розгляду, відкрито провадження та призначено до розгляду на 26 січня 2022 року на 14:00 год..(а.с.38-39)

Також, із матеріалів справи вбачається, відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 23 листопада 2021 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 про що зроблений відповідний актовий запис про смерть № 24411.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З аналізу п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України убачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно дост.25ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки(цивільну правоздатність)мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом,охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У ст.26ЦК України визначено обсяг цивільної правоздатності фізичної особи,а саме, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки; фізична особа має усі особисті немайнові права,встановлені Конституцією України та цим Кодексом; фізична особа здатна мати усі майнові права,що встановлені цим Кодексом,іншим законом; фізична особа здатна мати інші цивільні права,що невстановлені Конституцією України, цим Кодексом,іншим законом,якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства; фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Статтею 46 ЦПК України передбачено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Статтею 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Зі справи убачається, що ОСОБА_4 довіреністю від 03 серпня 2021 року був уповноважений Задорожною Л.Д. на її представництво у всіх без винятку судових органах (а.с.20)

Статтею 247 Кодексу встановлено, що строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії. Строк довіреності, виданої в порядку передоручення, не може перевищувати строку основної довіреності, на підставі якої вона видана.

Представництво за довіреністю припиняється у разі закінчення строку довіреності; скасування довіреності особою, яка її видала; відмови представника від вчинення дій, що були визначені довіреністю; припинення юридичної особи, яка видала довіреність; припинення юридичної особи, якій видана довіреність; смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності, смерті особи, якій видана довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів («Diya 97 v. Ukraine», №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Системний аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду позивач по справі має бути наділений цивільною правосуб`єктністю. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито.

З огляду на викладене вище, апеляційний суд вважає, що оскільки ОСОБА_2 померла до дня прийняття позовної заяви до розгляду місцевим судом та відкриття провадження у справі (17 листопада 2021 року), та на момент смерті її син ОСОБА_4 не набув статусу учасника справи, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про зупинення провадження у справі до залучення правонаступників.

Крім того , здійснюючи процесуальні дії від імені ОСОБА_2 , ОСОБА_4 подав заяву про усунення недоліків 17 грудня 2021 року , хоча дія довіреності виданої останньому 03 серпня 2021 року закінчилась 17 листопада 2021 року із настанням смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

У зв`язку із вищезазначеним , позов ОСОБА_2 , що підписаний її представником за довіреністю ОСОБА_4 підлягає залишенню без розгляду, оскільки заява про усунення недоліків на підставі якої була винесена ухвала про відкриття провадження подана після смерті ОСОБА_2 .

Керуючись статями 257, 367, 374, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , адвоката Равницької Лариси Степанівни задовольнити.

Ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 січня 2022 року - скасувати.

Позов ОСОБА_2 , підписаний її представником за довіреністю ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя залишити без розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на неї подається безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуючий суддя: В.М.Триголов

Судді: А.І.Дорош

О.А.Лобов