ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/5258/23 Головуючий суддя І інстанції Марченко В. В.
Провадження № 22-ц/818/2215/23 Суддя доповідач Яцина В.Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бурлака І.В., Мальованого Ю.М.,

за участю секретаря судового засідання Зінченко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сеник Сергія Григоровича на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 вересня 2023 року, у справі за позовом заявою ОСОБА_1 про встановлення факту недостовірності інформації,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова із заявою в якій просить встановити факт недостовірності інформації розміщеної на telegram-каналі "Черный квартал" за адресою у мережі Інтернет режим доступу: https://t.me/cherniy_kvartal/6908.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про встановлення факту недостовірності інформації до розгляду в порядку окремого провадження.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Сеник С.Г. посилаючись на порушення судом норм процесуального права просить ухвалу скасувати, справу передати для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд діяв з порушенням встановленого порядку здійснення цивільного судочинства та прийняв процесуальне рішення про відмову у прийнятті заяви про встановлення факту недостовірності інформації до розгляду в порядку окремого провадження, яке не передбачене ЦПК України, тобто з порушенням власної компетенції.

Вважає, що в обґрунтування подання заяви саме в порядку окремого провадження заявником було наведене детальне, підтверджене доказами обґрунтування неможливості встановлення автора та особи, яка поширила недостовірну інформацію.

Вказує, що заявником використано всі доступні методі та засоби встановлення: реєстрантів доменних імен та/або отримувачів послуг хостингу, даних про володільця облікового запису, що використовувався для розміщення веб-сайтів у мережі інтернет, особи, що розповсюдила недостовірну інформацію на telegram-каналі з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », доступний за адресою в мережі Інтернет https://t.me/cherniy_kvartal/6908.

Вважає, що єдиним доступним і дієвим механізмом спростування недостовірної інформації про заявника, поширеної в мережі Інтернет, та поновлення його права на недоторканність ділової репутації є звернення до суду у порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, розглянула справу за відсутності учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, які не з`явилися у судове засідання, що відповідно до ст. 372 ЦПК України не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України колегія суддів перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 1 ст.315 ЦПК України передбачено перелік категорій справ, які розглядає суд про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч.2 вказаної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо за законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Відповідно до ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Разом з тим частиною 1 статті 277 ЦК України встановлено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

За змістом ч.4 ст.277 ЦК України якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування, розміщеної на telegram-каналі "Черный квартал" за адресою у мережі Інтернет режим доступу: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заява мотивована тим, що у травні 2023 року щодо ОСОБА_1 було розміщено недостовірну інформацію у соціальній мережі Тelegram на telegram -каналі "Черный квартал" у вигляді, доступному для публічного ознайомлення.

При цьому встановити, хто автор недостовірної інформації неможливо. Згідно довідки з відомостями про власника веб-сайту або інформацією його встановлення від 23.06.2023 року №128/2023-Д виданої Центром Компетенції УЦПНА, відомості про власників веб-сайту в українському сегменті мережі Інтернет встановити неможливо.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року №1 якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

У п.13 вищевказаної постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 надано роз`яснення, що відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та не звернув уваги на вимоги ч.4 ст.355 ЦПК України, якою не передбачено відмовлення у прийнятті заяви до розгляду в порядку окремого провадження та помилково дійшов до висновку про наявність підстав для не прийняття заяви в порядку окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження особа, яка поширила інформацію, щодо якої виник спір, стане відома, то суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження, ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, які привели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну представника ОСОБА_1 адвоката Сеник Сергія Григоровича задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 вересня 2023 рокускасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 05 грудня 2023 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді - І.В.Бурлака.

Ю.М. Мальований.