ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/17744/21

Провадження № 22-ц/4820/590/23

Хмельницький апеляційний суд

в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Костенка А.М. ( суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Спірідонової Т.В.

секретар судового засідання Кошельник В.М.

з участю: позивача, його представника. представника відповідача

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 686/17744/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про розірвання договору, припинення нарахування платежів та зобов`язання до вчинення певних дій.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив розірвати кредитний договір від 25 червня 2012 року № SAMDN6698, укладений між ним та АТ КБ «ПриватБанк»; припинити нарахування за карткою/рахунком № НОМЕР_1 , відкритого в АТ КБ «ПриватБанк», щомісячних платежів за користування кредитними коштами на загальну суму 38 786,00 грн та скасувати раніше нараховані платежі і заборгованість за ними; зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» здійснити перерахунок сплачених позивачем коштів із його особистої картки/рахунку № НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 25 червня 2012 року № SAMDN6698 за період із 10 травня 2021 року та до дати прийняття судом рішення у цій справі.

На підтримання заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначав, що 25 червня 2012 року, між ним та АТ КБ «ПриватБанк», укладений кредитний договір № SAMDN6698, на підставі якого він отримав картку із встановленим кредитним лімітом 2 500 грн, який надалі неодноразово збільшувався банком та у 2021 році становив 39 000 грн.

11 травня 2021 року у трамваї № 5, що рухався по вул. Французький Бульвар у м. Одеса, невстановлена особа таємно заволоділа його мобільним телефоном із сім-картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_4 , про що він одразу ж повідомив банк та поліцію. Проте, відповідач не вжив відповідних заходів щодо блокування банківської картки позивача, у результаті чого, через деякий час через додаток «Приват24» невстановлена особа заволоділа його грошовими коштами з картки «ПриватБанк» № НОМЕР_1 у сумі 38 786,00 грн.

Позивач посилався, що протиправне заволодіння, перерахунок і зняття кредитних коштів із вказаної картки здійснювалось у період із 11 до 12 травня 2021 року включно. Фактично протягом двох днів, поза його волею здійснено 7 несанкціонованих операцій іншою особою із зняття та перерахування коштів, що підтверджується випискою з картки/рахунку, виданою банком від 12 травня 2021 року № B4A5ERH3LA3GIPPB. Відповідальним працівником банку, йому 11 травня 2021 року повідомлено про те, що за його заявою від 11 травня 2021 року зупинено здійснення розрахунків за кредитною карткою та цю картку заблоковано, проте незрозуміло, яким чином та на підставі чого того ж дня його кредитну картку розблоковано і надалі продовжувалися здійснюватися операції зі зняття готівки і перекази із картки, оскільки ним не вчинялось будь-яких розпоряджень на списання грошових коштів із його кредитного рахунку. 15 червня 2021 року позивачем подано заяву до АТ КБ «ПриватБанк» про зупинення нарахування штрафних санкцій за користування кредитними коштами у сумі 38 786 грн, проте банк належним чином її не розглянув і фактично відмовив у її задоволенні та неодноразово без його згоди здійснював автоматичне списання з іншої картки для виплат позивача на погашення простроченої заборгованості за кредитною карткою.

Посилаючись на ці обставини, ОСОБА_1 просив задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 грудня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

ОСОБА_1 не погодився з таким рішенням суду першої інстанції подав апеляційну скаргу, в якій посилається на невірне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Так, апелянт зазначає, що судом першої інстанції двічі безпідставно відмовлено у задоволенні клопотання про витребування доказів: матеріалів кримінального провадження по факту крадіжки майна та коштів з його рахунків, відкритих у АТ КБ «Приватбанк», чим позбавлено його можливості довести свої вимоги та їх обґрунтованість. Більше того, як вказує апелянт, суд не розглянув його клопотання про витребування у відповідача письмової інформації щодо вчинення позивачем, як клієнтом Банку, будь-яких розпоряджень на списання грошових коштів з його кредитного карткового рахунку шляхом подання відповідних платіжних доручень до Банку письмово чи в електронному вигляді в період часу 11-12 травня 2021 року.

Також, ОСОБА_1 вказує, що судом першої інстанції при ухваленні рішення не було враховано та не надано належної оцінки наданим ним письмовим доказам: заяві про злочин, витягу з ЄРДР про кримінальне провадження, пам`ятці про права та обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні, які наявні у матеріалах справи.

Так, відповідач неправомірно нарахував та продовжує нараховувати йому відсотки за користування кредитними коштами, які він не використовував, що призвело до утворення простроченої заборгованості перед банком. Крім того, банк незаконно та безпідставно здійснює автоматичне списання належних йому грошових коштів з його картки для виплат, на яку він отримує заробітну плату та пенсію, в рахунок погашення простроченої заборгованості по кредиту.

Апелянт вважає, що суд безпідставно не застосував норми матеріального права до спірних правовідносин при ухваленні рішення, а саме положення Закону України «Про захист прав споживачів», норми ст. 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»; не враховано правові висновки Верховного Суду, які викладені у постанові від 05.04.2021 по аналогічній справі № 336/3989/21 за тотожних правовідносин, предмета та підстав позову.

Тому, на думку ОСОБА_1 , суд першої інстанції поверхнево дослідив обставини справи, належним чином їх не перевірив та не встановив дійсні обставини справи, помилково вважаючи обставини справи встановленими, наслідком чого є ухвалення незаконного та необґрунтованого рішення.

З огляду на доводи викладені в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 грудня 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

АТ КБ «Приватбанк» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому банк вказує, що обставини, які ОСОБА_1 зазначає в апеляційній скарзі, не відповідають дійсності, оскільки, відповідно до детальної виписки по рахунку № НОМЕР_1 і додатковим рахункам договору SAMDN6698 від 26.06.2021 11.05.2021 були проведені операції за кредитною карткою позивача: о 10 год 17 хв зняття готівки в банкоматі без картки: Одеса, просп. Шевченка, 1, ОНПУ на суму 2000 грн; о 10 год 19 хв зняття готівки в банкоматі без картки: Одеса, просп. Шевченка, 1, ОНПУ на суму 1000 грн; о 10 год 20 хв зняття готівки в банкоматі без картки: Одеса, просп. Шевченка, 1, ОНПУ на суму 1000 грн., а всього на суму 4000 грн. Того ж дня, було здійснено переказ на карту для виплат НОМЕР_5 , що відкрита на ім`я позивача через додаток Приват24 на суму 4000 грн о 10:24 год, тобто через 4 хвилини після зняття готівки в банкоматі.

В подальшому, як зазначає Банк, ці грошові кошти були зняті позивачем зі своєї картки для виплат № НОМЕР_5 того ж дня 11.05.2021 о 17:09 год в банкоматі за адресою: м. Одеса, бульвар Французький, 12/2, що підтверджується скріншотом з додатку «Приват24» позивача. Отже, твердження позивача щодо того, що невстановлена особа заволоділа його мобільним телефоном та кредитними коштами через додаток «Приват24» 11.05.2021 не відповідає дійсності.

12.05.2021 о 10:50 год (відповідно до скріншоту з додатку «Приват24» позивача) за кредитною карткою № НОМЕР_1 відбулось зняття готівки в банкоматі без картки за адресою: м. Одеса, просп. Шевченка, буд. 1, ОНПУ на суму 3000 грн, через 1 хвилину знову відбулось зняття готівки в банкоматі без картки за адресою: м. Одеса, просп. Шевченка, буд. 1, ОНПУ на суму 1000 грн. Всього через банкомат за вказаною адресою знято 4000 грн і об 11 год 11 хв було здійснено переказ на суму 25500 грн.

Отже, обставини, які описує позивач у позові та апеляції не відповідають дійсності, оскільки невстановлена особа, яка викрала телефон, два дні поспіль приблизно в одну й ту ж годину, в одному і тому ж банкоматі за адресою: м. Одеса, просп. Шевченка, буд. 1 ОНПУ, знімала грошові кошти без картки. Також, невстановлена особа після ймовірного викрадення мобільного телефону позивача, на його картку для виплат № НОМЕР_5 здійснила переказ коштів з кредитної картки № НОМЕР_1 у сумі 4000 грн через 4 хв після зняття готівки в банкоматі. В подальшому 11.05.2021 ці кошти були зняті позивачем з картки для виплат № 5168 74******1061 з банкомату за адресою: вул. Пушкінська, 69, м. Одеса о 12:33 год та підтверджується фото з банкомату. Дані факти свідчать про те, що позивач вводить в оману суд та правоохоронні органи. Крім того, відповідач посилається на те, що позивач зазначав, що він повідомив Банк про втрату телефону, проте жодним доказом це не підтверджено, а тому ОСОБА_1 не доведено, що він повністю дотримався Умов та правил надання банківських послуг.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 22 серпня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 грудня 2021 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково, розірвано кредитний договір від 25 червня 2012 року № SAMDN6698, укладений між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк», зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» припинити нарахування за карткою/рахунком № НОМЕР_1 ( НОМЕР_7 , відкритого в АТ КБ «Приватбанк», щомісячних платежів за користування кредитними коштами в розмірі 34786 (тридцять чотири тисячі сімсот вісімдесят шість) грн., зобов`язано АТ КБ «Приватбанк» здійснити перерахунок сплачених (списаних) за період з 11 травня 2021 року по 04 липня 2022 року коштів з карти/рахунку ОСОБА_1 № НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № SAMDN6698 від 25 червня 2012 року, нараховану на 34786 грн кредитних коштів, в задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Стягнуто з АТ КБ «Приватбанк» на користь держави 6342 грн 40 коп. судового збору та на користь ОСОБА_1 4365 грн 63 коп витрат на правничу допомогу.

Постановою Верховного Суду від 18 січня 2023 року касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, постанову Хмельницького апеляційного суду від 22 серпня 2022 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановляючи судове рішення Верховний Суд вказав, що для встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема, дійсного моменту звернення позивача до банку з повідомленням про блокування кредитного рахунку у зв`язку з втратою фінансового номеру, правильно вирішити цей спір не є можливим.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, а рішенню суду зміні з таких підстав.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставою для зміни судового рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Так судом встановлено 25 червня 2012 року між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» укладено угоду про надання банківських послуг № SAMDN6698, за умовами якої позивачу відкрито картковий рахунок та видано 5 кредитних карток «Універсальна Голд», остання за № НОМЕР_1 із кредитним лімітом 39 000 грн.

20 квітня 2015 року ОСОБА_1 відкрито рахунок та оформлено 4 «картки для виплат Голд» і № карткового рахунку однією із яких є НОМЕР_5 .

Відповідно копії протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11 травня 2021 року та копією протоколу допиту потерпілого від 11 травня 2021 року ОСОБА_1 вказував про те, що 11 травня 2021 року у нього невстановленою особою викрадено мобільний телефон «SAMSUNG» із встановленою сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_9 . Цей фінансовий номер телефону прикріплений до рахунків позивача у АТ КБ «ПриватБанк» і на ньому встановлено мобільний додаток Приват24.

У зв`язку з викраденням 11 травня 2021 року телефону, позивач 11 травня 2021 року звернувся до Відділу поліції в м. Одеса ГУ НП в Одеській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, про що свідчать відомості, внесені до ЄРДР 12 травня 2021 року за частиною першою статті 185 КК України (номер кримінального провадження 0000406). Так у заяві зазначено, що 11 травня 2021 року в трамваї № 5, що рухався на вул. Французький Бульвар у м. Одеса, невстановлена особа шляхом вільного доступу таємно заволоділа його мобільним телефоном із сім-картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_9 та через деякий час через додаток «Приват24» заволоділа його грошовими коштами з картки «ПриватБанк» № НОМЕР_1 сумі 38 786,00 грн.

Згідно з виписками за картковими рахунками в AT КБ «ПриватБанк»

№ НОМЕР_1 за період із 11 травня до 25 жовтня 2021 року і № НОМЕР_5 за період із 01 травня до 11 травня 2021 року та з скріншотів із Приват24 клієнта ОСОБА_1 1 за карткою для виплат № НОМЕР_1 і за кредитною картою № НОМЕР_5 в період із 11 до 12 травня 2021 року проведено операції із зняття готівки з кредитної картки у банкоматі без картки, зняття готівки в банкоматі у відділенні банку з використанням картки № НОМЕР_1 , переказу грошових коштів на іншу картку через Приват24.

Із наданих банком скріншотів із Приват24 клієнта ОСОБА_1 та фото встановлено, що позивач 11 травня 2021 року знімав готівку в банкоматі саме відділення банку на вул. Пушкінській, 69 у м. Одеса із 12 год 33 хв до 12 год 36 хв та із 17 год 08 хв до 17 год 10 хв.

За період із 11 до 12 травня 2021 року з цієї банківської картки знято 38 786,10 грн, що підтверджується відповідною випискою банку.

12 травня 2021 року об 13 год 59 хв ОСОБА_1 отримав нову кредитну карту «Універсальна Голд» за № НОМЕР_8 .

15 червня 2021 року ОСОБА_1 звертався до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою, в якій вказував, що 11-12 травня 2021 року невстановлена особа заволоділа його кредитними коштами у сумі 38 786,00 грн, про що він одразу повідомив банк і поліцію та просив не нараховувати штрафних санкцій та відсотків на суму кредиту, який він не отримував.

У письмових пояснень АТ КБ «ПриватБанк» посилається на те, що відповідно до детальної виписки за період із 01 травня до 21 жовтня 2021 року за рахунком № НОМЕР_1 і додатковим рахункам договору № SAMDN6698 11 травня 2021 року здійснені наступні операції за кредитною карткою позивача:

об 10:17 - зняття готівки в банкоматі без картки: просп. Шевченка, 1, м. Одеса, ОНПУ на суму 2 000,00 грн,

об 10:19 - зняття готівки в банкоматі без картки: просп. Шевченка, 1, м. Одеса, ОНПУ на суму 1 000,00 грн,

об 10:20 - зняття готівки в банкоматі без картки: просп. Шевченка, 1, м. Одеса, ОНПУ на суму 1 000,00 грн,

об 10:24 - переказ на карту для виплат НОМЕР_5 , що відкрита на ім`я позивача через додаток Приват24 на суму 4 000,00 грн,

об 17:09 - зняття ОСОБА_1 зі своєї карти для виплат № НОМЕР_5 4 000,00 грн в банкоматі за адресою: вул. Французький, 12/2, м. Одеса.

12 травня 2021 року за кредитною карткою позивача № НОМЕР_1 6 відбулося зняття готівки без картки у банкоматі за адресою: просп. Шевченка, 1, м. Одеса, ОПНУ об 10:50 - на суму 3 000,00 грн, 10:51 - на суму 1 000,00 грн та об 11:11 - здійснено переказ 25 500,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У статті 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

У частині першій статті 1055 ЦК України передбачено, що кредитний договір укладається у письмовій формі.

Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України у редакції, чинній на момент укладення кредитного договору, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Згідно із частиною першою та другою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

У частині першій статті 634 ЦК України передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У загальних положеннях Умов і правил надання банківських послуг у ПриватБанку у редакції, чинній на момент списання грошових коштів(далі - Умови і правила), визначено, що фінансовий номер телефону клієнта - це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть проводитись фінансові операції. Підтверджується клієнтом під час активації продукту за допомогою POS-терміналу у відділенні банку, в банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН-коду картки і СМС-паролем, а також в Приват24 (у разі зміни логіна користувача).

Підпунктом 1.1.2.1.10 Умов і правил передбачено, що уразі втрати клієнтом фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних таких осіб клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення банку. На підставі звернення клієнта про зазначений факт банк знімаєз номера телефону клієнта ознаку «Фінансовий» та блокує аккаунт клієнта в системі «Приват24» з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками клієнта.

Відповідно до підпункту 2.1.4.5.1 Умов і правил клієнт зобов`язаний не передавати картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим договором, або що суперечать чинному законодавству.

Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення картки, доступу третіх осіб до картки, у тому числі до інформації, нанесеної на неї (підпункт 2.1.4.5.2Умов і правил).

Згідно з підпунктом 2.1.4.5.8 Умов і правил у разі втрати/крадіжки фінансового номеру телефону або зміни номера телефону, який є фінансовим, клієнт зобов`язується негайно інформувати банк.

Відповідно до підпункту 2.1.4.5.6 Умов і правил клієнт зобов`язаний інформувати банк та правоохоронні органи про факти втрати картки, ПІНу або отримання інформації про їх незаконне використання. При настанні вищевказаних випадків необхідно звернутися у відділення банку або за телефоном 3700 (безкоштовно по Україні), +38 073 (050, (для VIP-клієнтів), +38 (для дзвінків із-за кордону).

Згідно з підпунктом 2.1.4.7.1 Умов і правил клієнт має право здійснювати операції за допомогою безконтактного платіжного інтерфейсу (платіжні операції, у тому числі зняття готівки, отримання інформації про наявність грошових коштів на його рахунках без присутності картки в банкоматі тощо).

Процедура ідентифікації клієнта, який бажає скористатися безконтактним платіжним інтерфейсом, здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені між банком та клієнтом (фінансовий номер телефону клієнта, ПІН (у випадку, якщо встановлений на рахунку клієнта), одноразові (динамічні) паролі, QR-код, в тому числі сформований за допомогою системи інтернет-банкінгу, CVV/CVCкодів, тощо) (підпункт 2.1.4.7.2 Умов і правил).

Підпунктом 2.1.4.11.1 Умов і правил передбачено, що у випадку втрати картки/ПІНу/постійного пароля/одноразових паролів/мобільної сім-картки із фінансовим номером телефону клієнта або виникнення у клієнта підозри, що картка/ПІН/постійний пароль/одноразові паролі/фінансовий номер телефону могли бути втрачені, або виникнення ризику несанкціонованого використання картки/ПІНу/постійного пароля/одноразових паролів/фінансового номера телефону клієнт негайно зобов`язаний виконати одну з таких дій:

- звернутися до відділення банку, в чат-онлайн або за телефоном: 3700 (безкоштовно по Україні), +38 073(050, (для VIP-клієнтів), +38 (для дзвінків із-за кордону) і заявити про такий факт;

- якщо картка підключена до послуги «Інформування про транзакції», виконати дії, необхідні для блокування картки відповідно до інструкцій з використання послуги;

- якщо картка підключена до системи «Приват24» виконати дії, необхідні для блокування картки відповідно до інструкцій з використання системи «Приват24».

Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних (підпункт 2.1.4.12.3 Умов і правил).

Згідно з підпунктом 2.1.4.12.5 Умов і правил клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, у разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Відповідно до підпункту 2.1.4.12.9 Умов і правил клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки картки у стоп-лист платіжною системою.

Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу.

Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі.

Відповідно до пункту 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи.

Згідно із пунктом 14.16 статті 14 Закону користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів; під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення. Аналогічні норми містить Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення) у редакції, чинній на момент списання грошових коштів. Крім того, указаним Положенням передбачено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів; під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення.

Відповідно до пунктів 6.3-6.8 Положення користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.

Користувач зобов`язаний негайно повідомити емітента або визначену ним юридичну особу про втрату спеціального платіжного засобу в порядку та формі, установлених договором. В іншому разі емітент не несе відповідальності за платіжні операції, ініційовані за допомогою цього спеціального платіжного засобу, до отримання такого повідомлення, якщо інше не встановлено договором.

Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату спеціального платіжного засобу зобов`язаний ідентифікувати держателя і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором.

Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату спеціального платіжного засобу зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього спеціального платіжного засобу.

Порядок подання повідомлення та/або заяви про втрату спеціального платіжного засобу та внесення спеціального платіжного засобу до стоп-списку і його вилучення з нього визначаються у внутрішньобанківських правилах банку, розроблених з урахуванням вимог цього Положення, правил платіжної системи, та обумовлюються в договорі.

Емітент у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Згідно з частинами другою та третьою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Частинами першою, другою, четвертою статті 652 ЦК України передбачено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.

Статтею 652 ЦК України передбачено, що укладаючи договір, сторони розраховують на його належне виконання і досягнення поставлених ним цілей, однак в ході виконання договору можуть виникати обставини, які не могли бути враховані сторонами при укладенні договору, але істотно впливають на інтереси однієї чи обох сторін.

При укладенні договору та визначенні його умов сторони повинні розумно оцінювати ті обставини, за яких він буде виконуватися. Інтереси сторін можуть порушуватися будь-якою зміною обставин, що виникають у ході виконання договору, проте лише істотна зміна обставин визнається підставою для пред`явлення вимоги про розірвання договору. Зміна обставин вважається істотною тільки тоді, коли вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не укладали би договору або уклали його на інших умовах.

Тобто розірвання договору через істотну зміну обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли залишення відповідного правочину в силі призведе до завдання шкоди стороні, яка значно перевищує витрати, необхідні для виконання договору на первісних умовах. При цьому можливість розірвання договору пов`язується безпосередньо не з наявністю істотної зміни обставин,а з одночасною наявністю чотирьох умов, визначених частиною другою статті 652 ЦК України, за істотної зміни обставин.

Як вказано вище загальними положеннями Умов і правил передбачено, що у разі втрати клієнтом фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних таких осіб клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це банк у будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення банку. На підставі звернення клієнта про зазначений факт банк знімає з номера телефону клієнта ознаку «Фінансовий» та блокує аккаунт клієнта в системі «Приват24» з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками клієнта.

Отже, Умовами і правилами визначений порядок повідомлення клієнтом банку для блокування рахунку у разі втрати фінансового номеру.

Встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З врахуванням обставин даної справи тягар доказування факту повідомлення банку про викрадення мобільного телефону та втрату фінансового номеру покладається на позивача, який стверджує про вчинення таких дій.

При цьому, за нормами частини четвертої статті 81 ЦПК України, а саме: у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

З врахуванням обставин, а саме викрадення мобільного телефону позивача з фінансовим номером, відсутності у позивача відповідних засобів зв`язку колегія суддів вважає, що позивач мав у відповідності до п.п. 2.1.4.5.8 та 2.1.4.11.1 Умов і правил особисто звернутися до відділення банку та повідомити про настання відповідного випадку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, та в своїх поясненнях в суді позивач вказував, що 11 травня близько 17 годин звернувся до працівника банку відділення АТ «Приватбанк» по Французському бульвару в м. Одеса з усним повідомленням про крадіжку його мобільного телефону з фінансовим номером, працівник банку повідомила його, що за його заявою від 11 травня 2021 року зупинено здійснення розрахунків за кредитною карткою та цю картку заблоковано. Однак в послідуючому 12 травня 2021 року з кредитного рахунку невстановленими особами було незаконно переведено грошові кошти в сумі 22500 грн.

Відповідач вказану обставину заперечує.

З врахуванням вимог ч. 4 ст. 81 ЦПК України саме позивач має довести факт його звернення 11 травня 2021 року до відділення банку з повідомленням про крадіжку мобільного телефону з фінансовим номером.

В судовому засіданні суду апеляційного інстанції за клопотанням позивача апеляційним судом викликалась в суд для допиту в якості свідка працівник банку, яка за поясненнями позивача 11 травня 2021 року приймала його повідомлення про крадіжку мобільного телефону.

Сторони не повідомили суду адресу місця проживання даної особи, а тому судова повістка була скерована судом за адресою її місця роботи у відділення банку по вул.. Французький бульвар м. Одеса, однак конверт повернувся до суду з відміткою пошти : «адресат відсутній за вказаною адресою».

Представники сторін повідомили суду, що кожний окремо усно повідомляли свідка про необхідність прибути до суду, на що вона категорично відмовилась.

На останньому судовому засіданні представник позивача відмовився від свого клопотання про виклик даної особи до суду як свідка.

Крім того, за клопотанням сторони позивача в судовому засіданні апеляційного суду витребовувались фото та відео матеріали щодо підтвердження фізичного перебування позивача 11 травня 2021 року в приміщенні відділення АТ «Приватбанк» по вул.. Французький бульвар м. Одеса, його звернення до працівника банку в цей день, фіксації в програмних комплексах банку 11.05.2021 року звернення позивачу, входження працівника банку в програмні комплекси банку за зверненням позивача, в програму «Приват24» позивача в цей день, фото матеріали з банкоматів для підтвердження, що не позивач, а інша особа частково знімала грошові кошти з його рахунку, матеріалів можливого службового розслідування чи службової перевірки за фактом крадіжки грошових коштів в позивача та для встановлення інших обставин в підтвердження пояснень позивача.

За письмовим повідомленням банку вказані фото та відео матеріали в банку відсутні в зв`язку з їх незбереженням, закінченням термінів їх можливого зберігання, службове розслідування не проводилось, тобто надати вказані докази банк не може через їх відсутність.

Будь-яких інших доказів звернення позивача до банку 11 травня 2021 року з повідомленням про крадіжку мобільного телефону з фінансовим номером суду не надано та судом відповідно не здобуто.

За таких обставин висновки суду першої інстанції про відмову в позові з підстав недоведеності повідомлення ОСОБА_1 11 травня 2021 року банку щодо викрадення його майна є законними та обґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, щодо недоведеності вимог позивача, фактично зводяться до тих же обґрунтувань, що і в позовній заяві, яким надана правова оцінка в мотивувальній частині постанови.

Посилання апелянт, на відмову судом в задоволенні клопотань позивача про витребовування доказів не заслуговують на увагу, так як такі клопотання в повному обсязі були задоволені апеляційним судом, однак додаткових доказів в підтвердження позовних вимог за такими клопотаннями здобуто не було.

Також не підтверджують позовних вимог такі письмові докази як заява про злочин, витягу з ЄРДР про кримінальне провадження, на що посилається апелянт, так як у вищенаведених документах відсутні дані щодо звернення позивача з відповідним повідомленням до банку.

В той же час висновки суду про відмову в позові з підстав не надання позивачем доказів про укладення між сторонами 25 червня 2012 року договору банківських послуг не відповідають обставинам справи.

По-перше, сторона позивача не заперечувала існування за договором банківських послуг відносин із відповідачем, по-друге, у матеріалах справи є належні докази того, що позивач користувався картковим рахунком, кредитний ліміт якого встановлено у розмірі 39 000 грн.

На вказані обставини суд першої інстанції уваги не звернув, його висновки в цій частині не відповідають обставинам справи, а тому рішення суду підлягає зміні в частині мотивів відмови в позові лише з підстав недоведеності вимог позивача про повідомлення ним банку про крадіжку його мобільного телефону з фінансовим номером.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 грудня 2021 року змінити, виклавши мотивувальну частині рішення в редакції даної постанови.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05 червня 2023 року.

Судді А.М. Костенко

Р.С. Гринчук

Т.В. Спірідонова