Справа №613/311/23 Провадження № 2/613/195/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року м. Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Сеник О.С.,

за участі секретаря судового засідання Горіної К.О.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Богодухові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернулось до Богодухівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість у розмірі 1206148,13 грн за кредитним договором № SAMDN1650 від 16.04.2007, а також судовий збір.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що відповідно до укладеного договору №SAMDN1650 від 16.04.2007 ОСОБА_2 отримав кредит у розмірі 48893,19 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 9,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення 15.04.2014.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом по смерть від 28.01.2018.

Позивач зазначає, що спадкоємицею, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є ОСОБА_1 .. Позивач вважає, що відповідачка прийняла спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника. Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки відповідачка не відмовилась від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки, а саме 6 місяців від дня відкриття спадщини.

Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором №SAMDN1650 від 16.04.2007 становить 1206148,13 грн., яка складається з наступного: 51530,34 грн заборгованість за кредитом; 267870,63 грн. заборгованість за відсотками; 886747,16 грн. заборгованість з пені.

14.09.2020 позивачем була направлена претензія кредитора до Богодухівської державної нотаріальної контори, в порядку ч. 3 ст. 1281 ЦК України.

25.05.2021 до спадкоємиці позичальника ОСОБА_1 позивачем було направлено лист-претензію, згідно з яким позивач пред`явив свої вимоги, однак з боку відповідачки жодних дій не було виконано, у зв`язку з вказаним позивач звернувся з даним позовом до суду.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 16.03.2023 позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання.

14.04.2023 представник позивача адвокат Безменко М.Є. подав до суду уточнену позовну заяву про стягнення боргу кредитором спадкодавця, в якій просить стягнути ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість у розмірі 1206148,13 грн за кредитним договором № SAMDN1650 від 16.04.2007, а також судовий збір.

У підготовче засідання учасники справи не з`явились, про дату час повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши заяву, що надійшла, дослідивши матеріали, приходить до такого.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з положеннями ст. 49 ЦПК України позивач має право відмовитись від позову або частини позовних вимог, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

В силу положень ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є зокрема остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Згідно з п. ч. 2 ст.197 ЦПК в підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Системний аналіз наведених норм права свідчить, що саме позивачу належить право визначення кола відповідачів, до яких заявлені позовні вимоги, підстав та предмету спору, визначення обсягу заявлених вимог, способу їх обґрунтування та обрання способу захисту права, тобто особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Верховний Суд в своїх рішеннях неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, а правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У своїй постанові від 22 липня 2021 року у справі №910/18389/20 Верховний Суд зазначив, що предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначав про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

На відміну від викладеного, правові підстави позову це зазначена в позовній заяві правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги. Водночас, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин; зміна посилання на норми процесуального чи матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги як у первісній, так і в уточнений позовній заявах є ідентичними, при цьому, позивач обґрунтовує як первісну, так і уточнену позовну заяву одними і тими самими обставинами та посиланням на одні й ті самі норми права. До уточненої позовної заяви позивачем лише було додано додатковий перелік документів, які не були подані разом із первісним позовом.

Фактично подана заява про уточнення позовних вимог є заявою про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів.

Отже, ані предмет, ані підстави позову в даному випадку не змінились, а відтак, подану заяву неможливо розцінити ані як заяву про зміну предмету позову, ані як заяву про зміну підстав позову, тому суд не вбачає процесуальних підстав для її прийняття як заяви про зміну предмету або підстав позову.

Разом з тим, враховуючи, що уточнену позовну заяву разом з доданими документами подано в рамках підготовчого провадження, беручи до уваги право позивача на подачу доказів, передбачене п.2 ч.1 ст.43 ЦПК України, суд вважає за необхідне прийняти документи, подані разом із заявою про уточнення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 189, 197, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця відмовити .

Уточнену позовну заяву повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя О.С. Сеник