Провадження № 2/756/670/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Колядінцевій П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Чижика Андрія Павловича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів,

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Чижика А.П., ДП «СЕТАМ», треті особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА, про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та державної реєстрації права власності.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07.06.2022 року, яка відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі в якості третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк «Аваль».

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 30.01.2014 року у справі № 756/16790/13-ц в рахунок погашення заборгованості в розмірі 808 729 грн. 40 коп., що утворилася за кредитними договорами №014/3796/82/64377 від 15.11.2007 року, №8 від 19.09.2008 року, укладеними нею з ВАТ «Райффайзен Банк «Аваль», звернуто стягнення на предмет іпотеки - належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 . 09.01.2020 року ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки, за результатами яких сформовано протокол №459702, згідно якого переможцем торгів визнано ОСОБА_2 .

Оскільки проведення електронних торгів здійснено з порушенням норм чинного законодавства, зокрема порушено Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», яким не можна примусово стягнути (відчужити без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави та виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами-резидентами України в іноземній валюті, приватним виконавцем Чижиком А.П. в порушення вимог Інструкції з організації примусового виконання рішень не отримано дозвіл органу опіки та піклування на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, а також організатором прилюдних торгів не повідомлено її про день, час і місце проведення прилюдних торгів належним чином, з урахуванням зміни предмету позову, ОСОБА_1 просить суд визнати недійсними електронні торги по лоту № 395329 з реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсним протокол ДП «Сетам» проведення електронних торгів №459702 від 09.01.2020 року по лоту №395329; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, нотаріальний бланк серії НОВ №904536, серія та номер: 14, виданий 03.02.2020 року приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І.; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса КМНО Гурченок Н.І., індексний номер 50940508 від 03.02.2020 року; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності №35306287 від 03.02.2020 року здійснений приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №50940508 від 03.02.2020 року.

01.04.2022 року до суду від ОСОБА_2 надійшли пояснення на позовну заяву, в яких просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність. Аргументує свою позицію протиправним незалученням його як відповідача по справі, так як він є стороною даного правочину, Зазначає, що іпотечна квартира не відповідає критеріям, визначеним Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого в забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки ОСОБА_1 на момент прилюдних торгів на праві власності належали ще 2 квартири, вказує на відсутність необхідності отримання приватним виконавцем Чижиком А.П. попереднього дозволу органу опіки та піклування для реалізації нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, оскільки реєстрація неповнолітньої дитини у реалізованій квартирі здійснена незаконно та повідомляє про належне повідомлення позивача про день, час і місце проведення прилюдних торгів.

У відзиві на позовну заяву представник ДП «Сетам» проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 заперечує, посилаючись на те, що електронні торги з реалізації предмета іпотеки, а саме квартири АДРЕСА_1 проведені у відповідності до норм чинного законодавства, жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено, а відтак підстави позову є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, вказує на пропущений позивачем строк позовної давності.

Представником АТ «Райффайзен Банк» подані пояснення, в яких просить відмовити в повному обсязі у задоволенні позову ОСОБА_1 , посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність.

У судовому засіданні ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала в повному обсязі, позов просила задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві.

Приватний виконавець Чижик А.П. та представник ДП «Сетам» у судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову, посилаючись на обставини, викладені в поданих поясненнях.

Представник АТ «Райффайзен Банк» у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , посилаючись на безпідставність та необґрунтованість її позовних вимог.

Представник служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи без її участі, позовну заяву підтримують в повному обсязі.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в позові, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України).

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 82 ЦПК України).

Судом установлено, що заочним рішення Оболонського районного суду міста Києва від 30.01.2014 року в рахунок погашення заборгованості у розмірі 808 729 грн. 40 коп., що утворилася за кредитними договорами №014/3796/32/64377 від 15.11.2007 року та №8 від 19.09.2008 року, які укладено Ват «Райффайзен банк аваль» та ОСОБА_1 , звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації 05.06.2000 року на підставі наказу від 24.05.2000 року №650-С/К. Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення прилюдних торгів та за рахунок коштів, отриманих від реалізації у встановленому порядку предмета іпотеки, задовольнити вимоги ПАТ «Райффайзен банк аваль» за кредитними договорами №014/3796/32/64377 від 15.11.2007 року та №8 від 19.09.2008 року у розмірі 808 729 грн. 40 коп. з визначенням початкової вартості предмету іпотеки для його подальшої реалізації в сумі 1 015 612 грн. 00 коп. (т. 2 а.с. 79-83).

Приватним нотаріусом Чижиком А.П. 18.10.2019 року на підставі виконавчого листа №2/756/888/14 від 23.01.2015 року відкрито виконавче провадження НОМЕР_1 про звернення стягнення на нерухоме майно, предмет іпотеки: квартиру АДРЕСА_1 в рахунок погашення заборгованості в розмірі 808 729 грн. 40 коп. (т. 1 а.с. 44-45).

09.01.2020 року проведені електронні торги з реалізації лота №395329 (двокімнатна квартира АДРЕСА_1 ), що підтверджується протоколом №459702, за яким переможцем торгів є ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 41-42).

Згідно акту про реалізацію предмета іпотеки на електронних торгах від 23.01.2020 року в ході примусового виконання виконавчого листа №2/756/888/14 від 23.01.2015 року приватним виконавцем Чижиком А.П. арештовано та передано на реалізацію до ДП «Сетам» нерухоме майно ОСОБА_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 , переможцем є ОСОБА_2 та ним внесені кошти за придбане майно у розмірі 1 015 612 грн. 00 коп. у повному обсязі (т. 1 а.с. 98-99).

Відповідно до свідоцтва від 03.02.2020 року приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І. на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки відповідно до протоколу №459702 про проведені електронні торги від 09.01.2020 року посвідчено, що ОСОБА_2 належить на праві власності майно, що складається з квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 100).

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.

За змістом ч. 1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено п. 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 ч.1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

В ухвалі суду від 17.12.2021 року, якою позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, позивачці, зокрема, наголошено, що переможцем електронних торгів, які ОСОБА_1 просить визнати недійсними, є ОСОБА_2 , проте позивачкою у позовній заяві не залучено цю особу до участі у справі, не визначено її процесуальний статус, не зазначені реквізити, а також не додано для цієї особи копії позовної заяви з долученими до неї документами.

У новій редакції позовної заяви ОСОБА_2 залучено до участі у справі в якості третьої особи.

Крім того, на виконання ч. 1 ст. 189 ЦПК України у підготовчому засіданні, з дотриманням принципу диспозитивності, судом уточнено у ОСОБА_1 остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, у зв`язку з чим їй роз`яснювались процесуальні права, а також наслідки вчинення та невчинення процесуальних дій.

При цьому, у поясненнях ОСОБА_2 , останній зазначає щодо протиправного незалучення його як відповідача, адже при задоволенні позову у нього виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що одержано при виконанні договору.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову

Враховуючи, що ОСОБА_1 пред`явила позов тільки до приватного виконавця Чижика А.П. та до ДП «Сетам», тобто до продавців спірної квартири, при цьому позовних вимог до ОСОБА_2 (переможця електронних торгів) не пред`явила, клопотань про залучення до участі у справі як відповідача чи співвідповідача не заявляла незважаючи на вжиття судом всіх можливих процесуальних заходів сприяння стороні у реалізації її процесуальних прав, суд не має правових підстав для задоволення позову.

Окрім того, ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 12.08.2022 року в якості забезпечення позову накладено арешт на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Керуючись ст.ст. 2-13, 76-83, 133, 141, 158, 209, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

У позові ОСОБА_1 до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Чижика Андрія Павловича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів - відмовити.

Заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 12 серпня 2022 року у виді арешту на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 - скасувати.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя