Справа № 702/628/23
Провадження № 2/702/234/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.12.2023 м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області в складі:

головуючої судді Жежер Ю.М.,

за участю секретаря судового засідання Махомети І.С.,

учасники справи- не з`явились,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Монастирище в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Монастирищенської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про визнання незаконним правового акту органу державної влади, що порушило право на приватизацію земельної ділянки, виділеної під цільове призначення,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання незаконним правового акту органу державної влади, що порушило право на приватизацію земельної ділянки, виділеної під цільове призначення.

Ухвалою суду від 02.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до підготовчого судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 25.08.2023 замінено статус учасника справи.

Ухвалою суду від 12.10.2023 закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 30.10.2023.

В судові засідання 30.10.2023, 15.11.2023, 01.12.2023 позивач повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу, зазначену позивачем у позовній заяві, про що в матеріалах справи міститься повідомлення про вручення поштового відправлення. Клопотання про відкладення судового засідання чи клопотань про розгляд справи у його відсутності до суду не подавав.

В судове засідання представник відповідача Монастирищенської міської ради не з`явився. Про місце, дату і час проведення судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Відповідно до змісту відзиву, просить справу розглядати за відсутності представника відповідача.

В судове засідання заінтересована особа ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 не з`явилися. Про місце, дату і час проведення судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. 01.12.2023 на адресу суду від представника третьої особи без самостійних вимог на предмет спору надійшла заява, відповідно до якої просить позов залишити без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача в судові засідання та стягнути з позивача ОСОБА_1 на користь третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_2 судові витрати, просить вирішення даного питання проводити у відсутність третьої особи та її представника.

Оскільки, відповідно до вимог ст. 279 ЦПК України, справа розглядається без участісторін, фіксування судового процесу за допомогоюзвукозаписувальноготехнічногозасобу судом не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процессу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Дана норма кореспондується з положеннями п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, відповідно до яких суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу права та обов`язки сторін є рівними і сторони спору мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки, виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31.01.2019 року в справі №753/21967/15-ц.

Крім цього, суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду у справі №310/12817/13 від 22.05.2019 з питань залишення позову без розгляду при повторній неявці позивача, згідно з якою процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За вище викладених обставин, враховуючи належне повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, повторну неявку в судове засідання, відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Представником третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 подано до суду клопотання про розподіл судових витрат у даній справі та стягнення з позивача на користь третьої особи понесених судових витрат.

Так, представником третьої особи, без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 подано докази на підтвердження сплати витрат на професійну правничу допомогу в сумі 2 000,00 грн, згідно квитанції АТ КБ «ПриватБанк» від 15.08.2023 та в сумі 2000,00 грн, згідно платіжної інструкції АТ КБ «ПриватБанк» 0.0..1.

Проте суд вважає, що дане клопотання не підлягає до задоволення з урахуванням такого.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Аналогічні за змістом норми містяться у ч. 5 ст. 142 ЦПК України, відповідно до яких у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами є позивач та відповідач.

З урахуванням наведеного, третя особа без самостійних вимог на предмет спору не є стороною у даній справі та у випадку залишення позову без розгляду не наділена правом заявляти вимогу про компенсацію здійснених нею витрат, а тому клопотання представника третьої особи без самостійних вимог про розподіл судових витрат не підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 3, 13, 43, 131, 223, 257, 258, 260,353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в

Позов ОСОБА_1 до Монастирищенської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про визнання незаконним правового акту органу державної влади, що порушило право на приватизацію земельної ділянки, виділеної під цільове призначення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У задоволенні клопотання представника третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про розподіл судових витрат відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Юлія ЖЕЖЕР