Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/67/23
У Х В А Л А

іменем України

"31" травня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участі секретаря - Сокур О.В.,

розглянувши в залі суду № 2 в м. Біла Церква без учасників справи заяву представника позивача адвоката Гажали Юрія Борисовича про виправлення описки у заочному рішенні по цивільній справі № 357/13242/21, -

В С Т А Н О В И В:

24 травня 2023 року адвокат Гажала Юрій Борисович звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в інтересах позивача ОСОБА_1 з заявою про виправлення описки в судовому рішенні по цивільній справі № 357/13242/21. В обґрунтування заяви зазначив, що в описовій частині зазначеного заочного рішення суду від 11 лютого 2022 року було допущено описку у зазначенні прізвища позивача та його дитини, а саме прізвище позивача ОСОБА_1 та одного з його синів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помилково вказано як « ОСОБА_2 ».

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду від 24 травня 2023 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Заява разом з матеріалами цивільної справи № 357/13242/21 провадження № 2/357/644/22, згідно контрольного журналу судових справ та матеріалів, переданих для розгляду судді, отримані суддею для розгляду 29 травня 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описки не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вивчивши заяву, оглянувши матеріали цивільної справи № 357/13242/21 провадження № 2/357/644/22, суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

11 лютого 2023 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було розглянуто у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та винесено заочне рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено. Ухвалено шлюб зареєстрований 26 липня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 816 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвати.

Повний текст заочного рішення було складено 11 лютого 2022 року.

Рішення набрало законної сили 15 березня 2022 року.

Встановлено, що при виготовлені зазначеного заочного рішення, в описовій його частині, судом було допущено технічну описку в частині зазначення прізвища позивача та його сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме невірно зазначено прізвище останніх « ОСОБА_2 » замість правильного « ОСОБА_2 ».

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в описовій частині заочного рішення суду по цивільній справі № 357/13242/21 від 11 лютого 2022 року технічна описка в частині зазначення прізвища позивача та його сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому її необхідно виправити.

Керуючись ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача адвоката Гажали Юрія Борисовича про виправлення описки у заочному рішенні по цивільній справі № 357/13242/21, задовольнити.

Виправити описку в заочному рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2022 року по цивільній справі № 357/13242/21 провадження № 2/357/644/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, а саме, в описовій частині рішення суду замість не вірного прізвища позивача та його сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 « ОСОБА_2 » зазначити правильне прізвище останніх як « ОСОБА_2 » .

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення суду від 11 лютого 2022 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. І. Орєхов