Справа № 211/6980/23
Провадження № 2/211/2853/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

05 грудня 2023 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ніколенко Д.М.,

за участю секретаря судового засідання Данилової О.Д.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача виконкому Довгинцівської районної в місті ради та просить суд встановити їй додатковий строк тривалість в один місяць для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати її чоловіка - ОСОБА_2 . Позивач перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 , який був зареєстрований 18 вересня 1982 року. ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 від 22 березня 1996 року, виданого на підставі розпорядження №Д-147 від 14.02.1996, належала частина квартири за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла належну їй частку квартири ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частках, заповіт посвідчений 03 квітня 1996 року, державним нотаріусом Четвертої Криворізької нотаріальної контори за реєстром 1-2111. Оскільки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті - ОСОБА_2 , є позивач у справі. Іншим співвласником вказаної спадкової квартири є син покійної - ОСОБА_4 , який із заявою про прийняття спадщини після смерті матері не звертався, не має право на обов`язкову частку, не інвалідом на утриманні у померлої не перебував. Позивач звернулась до державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори задля оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але 28 жовтня 2023 року отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом в судовому порядку. Враховуючи зазначене позивач просить суд визнати причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважною та задовольнити заявлені вимоги.

Ухвалою суду від 06 листопада 2023 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В судове засідання сторони не з`явились.

Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник виконкому Довгинцівської районної в місті ради Табаровець Н.В. надала до суду заяву про розгляд справи без участі представника виконкому, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч. 3 ст. 200 ЦПК України).

Оскільки відповідач фактично визнав пред`явлений позов і визнання позову не суперечить закону, суд, враховуючи положення статті 206 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у підготовчому судовому засіданні та ухвалити рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд вважає позовні вимоги доведеними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено судом, що ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 , який був зареєстрований 18 вересня 1982 року (а.с. 15 копія свідоцтва про укладання шлюбу).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер (а.с. 14 копія свідоцтва про смерть).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла свекрів позивача ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 13 копія свідоцтва про смерть).

ОСОБА_2 (за життя) та ОСОБА_4 на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 від 22 березня 1996 року, виданого на підставі розпорядження №Д-147 від 14.02.1996 (а.с. 16, 17 копії свідоцтва та технічного паспорту).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла належну їй 1/2 частку квартири ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частках, заповіт посвідчений 03 квітня 1996 року, державним нотаріусом Четвертої Криворізької нотаріальної контори за реєстром 1-2111 (а.с. 18, 19 копія заповіту).

На дату смерті ОСОБА_2 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , з померлою ніхто не був зареєстрований (а.с. 30 копія довідки).

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Позивач, як спадкоємець за заповітом, звернулася до державного нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті свекрові, однак постановою державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори від 28 жовтня 2023 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки вона пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с. 20 копія постанови).

За матеріалами спадкової справи №375/2023, наданої на виконання ухвали суду від 06 листопада 2023 року, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті останньої звернулася лише позивач ОСОБА_1 . Інших заяв матеріали спадкової справи не містять (а.с. 28-39).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно із частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку подання заяви для прийняття спадщини до нотаріальної контори, зазначила, що після смерті чоловіка, який ІНФОРМАЦІЯ_2 , стан здоров`я її значно погіршився, загострилися хронічні хвороби, вона лікувалась; після смерті матері чоловіка, яка вимагала догляду та допомоги, стан здоров`я позивача ще більше погіршився, вона знову зверталась до лікарів та проходила курс лікування. Крім того, син позивача проходить службу в лавах ЗСУ, у вказаний період у 2023 році, він отримав поранення, тому позивач була коло сина та забезпечувала йому догляд і допомогу в межах своїх сил, з урахуванням стану свого здоров`я.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно зі статтею 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Його тривалість слід визначити в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 1261, 1270, 1272 ч. 3 ЦК України, статтями 10, 12, 13, 76, 81, 89, 200, 206, 247, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд -

ухвалив:

позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 один місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 05 грудня 2023 р.

Суддя Д.М. Ніколенко