П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2023 року м. Київ

Справа №372/2272/22

Провадження № 22-ц/824/7607/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

сторони: позивач Акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус»,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус», поданою адвокатом Верхоглядом Михайлом Леонідовичем, на рішення Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року Акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус» (далі -

АТ «КБ «Глобус») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позов мотивований тим, що 25 травня 2017 року між АТ «КБ «Глобус» та

ОСОБА_1 укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, за умовами якого відповідачу був відкритий картковий рахунок

№ НОМЕР_1 та встановлено овердрафт сумою ліміту 25 000,00 грн до 25 травня 2019 року та сумою ліміту овердрафту 100 000,00 грн до 31 грудня 2018 року

з фіксованою процентною ставкою у разі непогашення кредитної заборгованості

у пільговий період кредитування 36 %.

Відповідач вказані кредитні кошти використав, але позивачу їх не повернув,

у зв?язку із чим станом на 16 січня 2018 року заборгованість відповідача перед позивачем складала 116 029,56 грн, а саме: строкова заборгованість по кредиту - 98 782,69 грн; строкова заборгованість по процентам - 1 818,68 грн; прострочена заборгованість по процентам - 15 428,19 грн.

02 жовтня 2018 року позивачем на адресу відповідача було направлено повідомлення щодо досудового врегулювання спору шляхом погашення простроченої заборгованості. Відповідач отримавши вказане повідомлення, заборгованості не сплатив, а тому позивач звернувся до Обухівського районного суду Київської області з позовною заявою про стягнення її з відповідача.

15 серпня 2019 року заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» (далі - ПАТ «КБ «Глобус»), правонаступником якого є АТ «КБ «Глобус», задоволено повністю та стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КБ «Глобус» заборгованість за договором про встановлення ліміту овердрафту до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 25 травня 2017 року зі змінами від

17 січня 2018 року в розмірі 116 029,56 грн та судові витрати в розмірі 1 762,00 грн,

а всього - 117 791,56 грн.

Позивач зазначав, що з часу подання позовної заяви до суду, 16 листопада

2018 року, до дати примусового виконання рішення суду, 29 квітня 2021 року, пройшов значний час, що сприяло простроченню заборгованості встановленої рішенням суду,

у зв?язку з чим позивачем станом на 10 серпня 2022 року нараховано заборгованість

в розмірі 116253,69 грн., яка включає в себе прострочену заборгованість за нарахованими процентами.

АТ «КБ «Глобус» просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь 116 253,69 грн заборгованості за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 25 травня 2017 року зі змінами від 17 січня 2018 року.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 09 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за позовом АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного провадження,

з повідомленням сторін.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року

в задоволенні позовних вимог АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що повторне стягнення коштів всупереч положень статті 61 Конституції Українипризведе до подвійного стягнення заборгованості за одне й те ж саме зобов`язання, оскільки рішенням Обухівського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року вже стягнута заборгованість у повному обсязі за тим самим кредитним договором.

22 лютого 2023 року представник АТ «КБ «Глобус» - адвокат Верхогляд М. Л. подав до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивач в праві отримати проценти відповідно до статті 625 ЦК України після змінити строку виконання зобов?язання,

в даному випадку за період після звернення до суду з позовом про стягнення боргу до дня його погашення.

17 березня 2023 року матеріали справи № 372/2272/22 за позовом

АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості разом із апеляційною скаргою надійшли до Київського апеляційного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 17 березня 2023 року матеріали справи № 372/2272/22 за позовом

АТ «КБ «Глобус» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості разом із апеляційною скаргою передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 березня 2023 року клопотання представника АТ «КБ «Глобус» - адвоката Верхогляда М. Л. про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Обухівського районного суду Київської області від

16 січня 2023 року задоволено та поновлено його.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ «КБ «Глобус», поданою адвокатом Верхоглядом М. Л., на рішення Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року у справі за позовом АТ «КБ «Глобус» до

ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 травня 2023 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову

у даній справі становить 116 253,69 грн, яка станом на 01 січня 2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн х 100 =

268400,00 грн).

А за правилами частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_1 заперечував проти доводів апеляційної скарги, посилаючись на те, що вимогам закону зазначене судове рішення відповідає та не спростовується апеляційною скаргою, яка ґрунтується на особистих міркуваннях, без відповідного правового обґрунтування.

Зазначив, що суд першої інстанції при прийнятті рішення, з дотриманням норм процесуального та матеріального права, вірно встановив обставини справи, які представником позивача не спростовуються, а саме те, що 25 травня 2017 року між АТ «КБ «Глобус» та ОСОБА_1 був укладений договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки. Відповідно до даного договору відповідачу був відкритий картковий рахунок № НОМЕР_1 та встановлено овердрафт сумою ліміту 25000 грн. до 25 травня 2019 року та сумою ліміту овердрафту 100000 грн. до 31 грудня 2018 року з фіксованою ставкою у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування 36%.

15 серпня 2019 року рішенням Обухівського районного суду Київської області з відповідача на користь позивача було стягнуто 116029,56 грн., а саме: строкову заборгованість по кредиту - 98782,69 грн.; строкову заборгованість по процентам - 1818,68,68 грн., прострочену заборгованість по процентам - 15428,19 грн.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.

Встановлено, що 25 травня 2017 року між АТ «КБ «Глобус» та ОСОБА_1 укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, за умовами якого відповідачу було відкрито картковий рахунок № НОМЕР_1 та встановлено овердрафт сумою ліміту 25 000,00 грн. до 25 травня 2019 року та сумою ліміту овердрафту 100 000,00 грн до 31 грудня 2018 року з фіксованою процентною ставкою у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період

кредитування 36 %.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року у справі № 372/3640/18 стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КБ «Глобус», правонаступником якого є АТ «КБ «Глобус», заборгованість за договором про встановлення ліміту овердрафту до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 25 травня 2017 року зі змінами від

17 січня 2018 року в розмірі 116 029,56 грн та судові витрати в розмірі 1 762,00 грн,

а всього стягнено 117 791,56 грн.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року встановлено, що заборгованість виникла станом на 16 листопада 2018 року.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам закону відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Звертаючись до суду з позовними вимогами, АТ «КБ «Глобус» просило стягнути

з ОСОБА_1 на свою користь 116 253,69 грн. простроченої заборгованості за нарахованими процентами відповідно до статті 625 ЦК України, за період з 16 листопада 2018 року (дата звернення до суду з позовом у справі № 372/3640/18)до 29 квітня

2021 року (дата примусового виконання рішення суду).

Надаючи оцінку правовідносинам, які виникли між сторонами, Київський апеляційний суд виходиться з такого.

Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).

За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1054 ЦК України).

У справі, яка розглядається, предметом позову є стягнення з відповідача процентів за користування коштами, які встановлені рішенням суду після зміни строку виконання основного зобов?язання.

Тобто, фактично банк просить стягнути з відповідача на свою користь нараховані відсотки за статтею 625 ЦК України на суму боргу після звернення до суду з позовом про стягнення цієї заборгованості.

Згідно зі статтею 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами; розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Термін «користування чужими грошовими коштами» може використовуватися

у двох значеннях. Перше - це одержання боржником (як правило, за плату) можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу. Друге значення - прострочення виконання грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом; розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором; якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Тобто положеннями цієї законодавчої норми врегульовано правовідносини щодо сплати процентів за правомірне користування чужими грошовими коштами, коли боржник одержує можливість законно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу.

Однак позов у цій справі подано саме у зв`язку з неправомірним, незаконним користуванням боржником грошовими коштами після зміни строку виконання зобов?язання, в даному випадку після звернення з позовом до суду про стягнення заборгованості.

Правовий аналіз змісту правовідносин, що випливають із права позикодавця на проценти за час дії договору позики, та правовідносин, які склалися між сторонами цього спору внаслідок припинення кредитного договору і невиконання відповідачем рішення суду, не дає підстав для висновку, що такі правовідносини подібні за змістом.

Плата за прострочення виконання грошового зобов`язання врегульована законодавством. У цьому разі відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Тобто законодавство встановлює наслідки як надання можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу в межах дії договору, так і наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх.

Такий висновок зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від

23 травня 2018 року у справі № 910/1238/17 (провадження № 12-83гс18).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 березня 2018 року

у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18) вказала, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Київський апеляційний суд звертає увагу на те, що під охоронними правовідносинами прав та інтересів позивача, які забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України мається на увазі період який починається з моменту зміни строку виконання основного зобов?язання або закінчення строку дії кредитного договору, до моменту звернення позивача до суду з позовом про стягнення заборгованості.

За таких обставин, беручи до уваги предмет заявлених позовних вимог у справі, яка переглядається, нарахування відсотків за статтею 625 ЦК України на суму боргу після закінчення дії кредитного договору (у даному випадку звернення банка до суду з позовом про стягнення заборгованості) як наслідок прострочення виконання грошового зобов`язання не ґрунтується на законі.

В даному випадку належним способом захисту є стягнення з боржника коштів, передбачених статтею 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання, яке виникло на підставі судового рішення.

Проте таких вимог позивачем не заявлено.

За таких обставин Київський апеляційний дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки за обставин цієї справи нарахування відсотків за статтею 625 ЦК України на суму боргу після закінчення дії кредитного договору

(у даному випадку звернення банка до суду з позовом про стягнення заборгованості) як наслідок прострочення виконання грошового зобов`язання не передбачено законом.

Посилання заявника в апеляційній скарзі на постанови Великої Палати Верховного Суду та постанови Верховного Суду не спростовують наведених висновків суду апеляційної інстанції, оскільки висновки зроблені у справах, наведених заявником

у апеляційній скарзі, та у справі яка переглядається є аналогічними. У свою чергу, аргументи заявника зводяться до власного тлумачення норм матеріального права.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу представника АТ «КБ «Глобус» - адвоката Верхогляда М. Л. без задоволення,

а рішення Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року - без змін, оскільки підстав для скасування судового рішення немає.

У зв?язку із залишенням апеляційної скарги без задоволення, розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України судом апеляційної інстанції не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус», подану адвокатом Верхоглядом Михайлом Леонідовичем,залишити без задоволення.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 16 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна