У Х В А Л А

"04" грудня 2023 р.

Київ

справа № 755/9717/22

провадження № 2/755/208/23

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши письмові заяви представника відповідача ОСОБА_1 про допит свідка та повернення у підготовче засідання, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чернявська Анастасія Сергіївна, про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним, -

УСТАНОВИВ:

07.10.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чернявська Анастасія Сергіївна, про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним, постановлено провести розгляд справи у порядку загального позовного провадження. (Том 1 а.с. 31)

07.10.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва у порядку забезпечення позову накладено арешт на нежитлове приміщення № 257 (літ. А) в будинку АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 . (Том 1 а.с. 33-35)

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 квітня 2023 року суддею Галаганом В.І. прийнято до свого провадження матеріали зазначеної справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29 травня 2023 року на підставі клопотання представника позивача ОСОБА_6 у справі було призначено посмертну судово-психіатричну експертизу, підготовче засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті та провадження у справі зупинено.(Том 2 а.с. 13-16)

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 листопада 2023 року відновлено провадження у справі, та справу призначено до судового розгляду по суті її вимог. (Том 2 а.с. 50-51, 57-58)

Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 листопада 2023 року змінено подальший порядок розгляду справи на спрощене позовне провадження без виклику/повідомлення сторін. (Том 2 а.с. 94)

01.12.2023 року до суду надійшли заяви представника відповідача ОСОБА_1 про допит в якості свідка експерта ОСОБА_7 та перехід у підготовче засідання.

Вивчивши матеріали поданих заяв, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 116 Цивільного процесуального кодексу України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно ч. 1 статті 117 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві про забезпечення доказів зазначається: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) іншої сторони (сторін), якщо вона відома заявнику, а також якщо відомі відомості, що її ідентифікують: її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти; докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності - особу, у якої знаходяться докази; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Разом з тим, суд визнає необґрунтованою заяву представника відповідача про допит в якості свідка експерта ОСОБА_7 , яким складено долучений до матеріалів справи висновок судово-психіатричної експертизи від 29.12.2021 року, оскільки заява про виклик та допит вказаного свідка не відповідає вищенаведеним вимогам статті 117 ЦПК України та представником у заяві не зазначено, які саме питання представник має поставити перед експертом, які факти має намір встановити, окрім тих, що експертом зазначено у складеному ним Висновку судово-психіатричної експертизи. Таким чином, у суду відсутні правові підстави для додаткового допиту зазначеного свідка та повернення на стадію підготовчого розгляду справи.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяв представника відповідача про забезпечення доказів, з огляду на відсутність належного обґрунтування забезпечення доказів у заявлений спосіб.

Крім того, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно ч. 2, 4 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 4 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. (ч. 2 ст. 274 ЦПК України)

Так, при постановленні ухвали суду від 30 листопада 2023 року про зміну порядку розгляду справи на спрощене позовне провадження без виклику/повідомлення сторін, судом було ураховано неможливість явки сторони позивачів в судове засідання, предмет її розгляду, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження ( ч. 4 ст. 274 ЦПК України), ураховано немайновий характер справи, зібрання максимальної кількості доказової бази, стадію судового процесу, строк розгляду справи та важливість вирішення спору для сторін спірних правовідносин, тому суд дійшов висновку, що подальший розгляд справи за правилами статей 19, 274, 279 ЦПК України доцільно провести у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику сторін.

ЄСПЛ неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Так, у рішенні від 25 квітня 2002 року ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Варела Ассаліно проти Португалії» («Varela Assalino v. Portugal», заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. Заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, згідно практики Верховного Суду, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім того, слід зазначити, що порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін не є порушенням процесуальних прав учасників справи щодо реалізації ними захисту процесуальних прав та дотримання принципу диспозитивності, оскільки судом відповідно до закону надано можливість учасникам справи надати письмові заяви по суті позову та письмові докази на підтвердження заявлених фактів. При цьому норма щодо спрощеного порядку розгляду справи є прийнятою відповідно до закону, є чинною та для застосування у даному судовому процесі є доцільною.

Керуючись ст.ст. 116-118 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Письмові заяви представника відповідача ОСОБА_1 про допит свідка та повернення у підготовче засідання, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чернявська Анастасія Сергіївна, про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним,- залишити без задоволення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган