Провадження № 2/638/6284/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2023 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Штих Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, -

встановив:

Позивач комунальне підприємство «Харківводоканал» через електронний суд звернулося до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до відповідача, в якій просить суд стягнути з нього заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в розмірі 30 883,81 грн. Також просить відстрочити оплату судового збору.

Суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених в ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документ, що підтверджує оплату судового збору.

Разом з позовною заявою подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якій позивач посилається на те, що КП «Харківводоканал» є єдиним підприємством, яке здійснює водопостачання та водовідведення та існує лише на кошти, які надходять від споживачів за оплату послуг водоспоживання та водовідведення. Унаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненою збройною агресією РФ, нападу військ вказаної держави на Україну та на місто Харків, вибухи поблизу будівель КП «Харківводоканал» завдали підприємству пошкоджень, які призвели до порушення процесу господарської діяльності. В умовах воєнного стану робота КП «Харківводоканал», як об`єкту критичною інфраструктури, здійснюється в обмеженому режимі. Значна кількість майна, документації, тощо, були знищені внаслідок ракетних ударів по об`єктах КП «Харківводоканал». Надважкі умови здійснення діяльності із забезпечення міста Харкова послугами водопостачання та водовідведення, постійні пошкодження магістральних мереж міського водопроводу та каналізації через численні ракетні та артилерійські удари по території міста з боку військ РФ, майже повна відсутність платежів від споживачів призвели КП «Харківводоканал» до вкрай скрутного матеріального становища. Після 24.02.2022 фінансовий стан підприємства різко погіршився, зазначене безпосередньо пов`язане з введенням воєнного стану, військовими діями та рішеннями, прийнятими органами державної влади та місцевого самоврядування. Скрутне майнове становище підприємства створює реальну загрозу повного зупинення виробничої діяльності, з доведенням підприємства до стану банкрутства, і як наслідок, до неспроможності КП «Харківводоканал» здійснювати фінансування власної виробничої діяльності для забезпечення нормального функціонування єдиної технологічної системи водопостачання та водовідведення, що матиме надзвичайні наслідки екологічного, санітарно-епідемічного та соціального характеру для всього Харківського регіону, особливо в умовах воєнного стану. У наведених умовах КП «Харківводоканал» було вимушене, відповідно до ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», призупинити трудові відносини з 1702 співробітниками підприємства та зосередити обмежені ресурси виключно на забезпеченні роботи критичної інфраструктури, виконанні виробничих функцій водовідведення та подачу питної води, що відповідає санітарно-гігієнічним нормам, цілодобове оперативне проведення аварійно-відновлювальних робіт (ліквідацію пошкоджень) на мережах водопостачання та водовідведення, об`єктах критичної інфраструктури, підготовку до експлуатації мереж в осінньо-зимовий період. Таким чином, надання населенню послуг КП «Харківводоканал» є вкрай необхідним для життєдіяльності міста Харкова, збереження санітарної та епідеміологічної безпеки. Враховуючи запровадження в Україні правового режиму воєнного стану, перебування м. Харкова в зоні бойових дій, мінімальну чисельність працівників КП «Харківводоканал», задіяних в роботі підприємства, відсутня можливість здійснити оплату судового збору за подання позовної заяви. Вказані об`єктивні обставини перешкоджають доступу КП «Харківводоканал» до правосуддя і позбавляють права на судовий захист порушених прав щодо отримання плати за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Навіть у разі відмови у задоволенні позову, судовий збір буде стягнуто зі сторони, яка зверталась до суду. Таким чином, відстрочення сплати судового збору жодним чином не зменшує надходження до спеціального фонду Державного бюджету України і не призведе до погіршення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано достатніх доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі та враховуючи відсутність обставин, визначених законом, для відстрочення судових витрат, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2684,00 грн..

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставки судового збору: за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, тобто позивачу необхідно сплатити судовий збір в розімірі 2147,20 грн.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тому суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

В задоволенні клопотання комунального підприємства «Харківводоканал» про відстрочення оплати судового збору - відмовити.

Матеріали цивільної справи за позовом комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. ШТИХ