Житомирський апеляційний суд
Справа №296/8430/23 Головуючий у 1-й інст. Адамович О. Й.
Категорія 57 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

за участі секретаря судового засідання Бузган А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №296/8430/23 за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист цивільного права та інтересу недодержанням вимог закону при розгляді позовних заяв на судових засіданнях та при поданні відзиву

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 04 вересня 2023 року, яка постановлена під головуванням судді Адамовича О.Й. в м.Житомирі

в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до виконавчого комітету Житомирської міської ради. Просить: прийняти до розгляду її позовну заяву про судовий захист цивільного права та інтересу, недодержання вимог закону при розгляді позовних заяв на судових засіданнях та при поданні відзиву; прийняти заперечення при розгляді її позовної заяви про судовий захист змінювати предмет та юрисдикцію, оскільки бажає захищати порушені цивільні права та інтереси за правилами цивільного судочинства; визнати правочин недійсним, тобто вчинення незаконних рішень, дій та бездіяльності, недодержанням вимог закону при розгляді позовних заяв на судових засіданнях та при поданні відзиву виконавчим комітетом Житомирської міської ради; прийняти до розгляду 22 випадка при розгляді позовних заяв на судових засіданнях та при поданні відзиву, як обгрунтування позовної вимоги, якими порушено цивільні права та інтереси, та заподіяно душевні страждання, якими погіршено здоров`я, із зазначенням суті випадків недодержання вимог закону та з урахуванням листів від 03 вересня 2020 року №25/д-718із-1995 та від 07 жовтня 222 року №25/Д-167із-1639; прийняти пояснення стосовно відшкодування моральної шкоди, заподіяної 22 випадками недодержання вимог, встановлених законом, які визивали душевні страждання; прийняти пояснення стосовно розміру моральної шкоди та відшкодувати моральну шкоду за вчинення 22 випадків недодержання вимог закону в сумі 150 000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що під час розгляду її позовних заяв у справах №№296/5502/22, 296/4140/22, 296/5583/21, 296/856/22, 206/9703/21, 296/262/22, 296/4228/23, 296/4027/23, 296/5173/23, 296/4942/23 допущено двадцять два порушення процесуального законодавства. Так, у справі №296/5502/22 для підтвердження своїх повноважень представник відповідача подала до суду виписку з ЄДР юридичних осіб від 07 жовтня 2022 року, сформовану державним реєстратором Центру надання адміністративних послуг Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Кільніцькою К., чим порушені положення ст.62 ЦПК України. У справі 296/4140/22 для підтвердження своїх повноважень представник відповідача подала до суду виписку з ЄДР юридичних осіб від 04 травня 2022 року, сформовану державним реєстратором Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) Сахненко Т.М., чим також порушені положення ст.62 ЦПК України. У справі №296/5583/21 при поданні відзиву на позовну заяву від 16 листопада 2021 року їй не надіслано разом із відзивом копії довіреності та витягу з реєстру щодо повноважень представника відповідача; для підтвердження повноважень представником відповідача під час подання відзиву на позовну заяву від 16 листопада 2021 року долучено виписку з ЄДР юридичних осіб від 31 травня 2021 року, сформовану приватним нотаріусом Демецькою С.Л, що є порушенням ст.62 ЦПК України та незаконність довіреності, долученої до відзиву, оскаржується в іншій позовній заяві. У справі №296/856/22 при подачі відзиву на апеляційну скаргу від 05 червня 2022 року та від 24 серпня 2022 року допущено по два процесуальних порушення. У справі №296/9703/21 допущено одне процесуальне порушення, у справі №296/5173/23 допущено два процесуальних порушення, а у справах №№296/262/22, №296/4228/23, №296/4027/23, №296/4942/23 допущено по три аналогічних процесуальних порушень. Спричинення моральної шкоди мотивує погіршенням здоров`я та душевними стражданнями, що позбавляло її можливостей у реалізації звичок та бажань, сприяло погіршенню відносин із оточуючими людьми та настанню інших негативних наслідків, які призвели до погіршення її життєвих зв`язків, які вимагали від неї додаткових зусиль для організації свого життя.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 04 вересня 2023 року у відкритті провадження у справі відмовлено.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, встановивши юрисдикцію її позовної заяви про судовий захист цивільного права та інтересу, недодержанням вимог закону при розгляді позовних заяв на судових засіданнях та при поданні відзиву.

Апеляційну скаргу аргументує тим, що суд незаконно відмовив у доступі до правосуддя, оскільки випадки недодержання вимог закону призвели до постановлення помилкової ухвали, яка підлягає до скасування повністю. Розглядаючи питання про відкриття провадження за її позовною заявою, суд недодержався вимог закону, незаконно виклав обставини, які не відповідають обставинам позовної заяви, відмовив в ухвалі зазначити суть позовної вимоги, виклав висновок, який не відповідає четвертій вимозі позовної заяви, виклав трактування висновків із Законів України, які не підлягають застосуванню при розгляді питання про відкриття провадження; відмовив дослідити 22 випадки недодержання вимог закону, тобто вчинення незаконних рішень, дій чи бездіяльності, якими порушено її цивільні права та інтереси; незаконно відмовив врахувати її права, встановлені ЦПК України. Зазначає, що суддею Адамовичем О.Й. вчинено 11 випадків порушення норм процесуального права, що потребує наданню такому розгляду правової оцінки та здійсненню заходів, встановлених законом, щоб запобігти їх повторенню.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило. Відповідно до частини третьої ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

Сторони у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені завчасно належним чином. Так, судова повістка про виклик на 29 листопада 2023 року вручена позивачу ОСОБА_1 03 листопада 2023 року (а.с.44), а відповідачу виконавчому комітету Житомирської міської ради судова повістка вручена 10 листопада 2023 року (а.с.45). Виконавчий комітет Житомирської міської ради спрямував до суду заяву про розгляд справи без участі його представника. Про причини неявки сторони суд не сповістили. У разі неповідомлення про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою. Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін та інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За положеннями ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Частиною першою ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, окрім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша ст.19 ЦПК України).

Відповідно до частини першої ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За таких обставин, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів надається у ст.16 ЦК України.

Відповідно до частини першої ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а частина друга цієї статті визначає способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів.

До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Отже, правом звернення до суду із позовом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи законних інтересів та, відповідно, таке цивільне право або інтерес може бути захищено судом у спосіб, який, зокрема, не суперечить чинному законодавству, договору та має бути ефективним.

Як убачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вимоги про відшкодування моральної шкоди обґрунтовані, зокрема, порушеннями законодавства при поданні представниками виконавчого комітету Житомирської міської ради для участі в розгляді позовних заяв ОСОБА_1 виписок із ЄДР юридичних осіб на підтвердження повноважень представника відповідача, оформлених, на погляд скаржника, із порушенням законодавства.

У відповідності до ст.58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Згідно положень частини першої ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п.8 частини третьої ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Із аналізу наведених норм убачається, що представництво інтересів юридичної особи в суді в порядку самопредставництва є формою реалізації учасником справи процесуального права на представлення прав та інтересів юридичної особи в судовому процесі, пов`язаному з конкретною цивільною справою. При цьому, вирішення процесуальних питань, зокрема й питання належного представництва учасника (відповідача) у конкретній справі в порядку самопредставництва під час розгляду справи в суді та пов`язаних із судовим розглядом вчиненням інших процесуальних дій, вирішується судом, у провадженні якого перебуває ця конкретна справа, що не є підставою для ініціювання нового позову.

Відповідно до ст.179 ЦПК України позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення у відповіді на відзив.

Також ст.182 ЦПК України врегульовано процесуальне право учасників справи подавати при розгляді справи судом заяви, клопотання і заперечення проти заяв і клопотань, в яких вони викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань.

Право учасника справи подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, унормовано частиною першою ст.360 ЦПК України. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Чинним законодавством не передбачено такого способу захисту як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування моральної шкоди, завданої наданням виписок із ЄДР юридичних осіб на підтвердження повноважень представника сторони, оформлених з порушенням законодавства, та можливого недотримання інших норм процесуального права при розгляді конкретної справи, оскільки, як вже зазначалося вище, така незгода має бути реалізована позивачем у відповідній процесуальній формі в межах розгляду конкретної судової справи, зокрема справ №№296/5502/22, 296/4140/22, 296/5583/21, 296/856/22, 206/9703/21, 296/262/22, 296/4228/23, 296/4027/23, 296/5173/23, 296/4942/23.

За таких обставин, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що питання належного оформлення представництва інтересів відповідача в суді та вирішення інших питань процесуального характеру мають бути викладені під час розгляду судом безпосередньо тієї справи, в межах якої здійснюється представництво або вчиняються інші процесуальні дії.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Відповідно до п.1 частини першої ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06 лютого 2019 року в справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 на підставі п.1 частини першої ст.186 ЦПК України.

Решта доводів апеляційної скарги ґрунтується на помилковому тлумаченні норм процесуального права та з огляду на вищевикладене додаткового правового обґрунтування не потребує.

Відповідно до змісту ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують. Ухвала відповідає вимогам чинного процесуального законодавства та залишається без змін.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 04 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 04 грудня 2023 року.