П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2023 року м. Київ

Справа №756/3029/22

Провадження № 22-ц/824/7684/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

сторони: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі»,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Кудрявцевим Павлом Миколайовичем, на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року справі позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду

м. Києва з позовом до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору.

Позов мотивований тим, що 22 серпня 2019 року між ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» укладено договір № ЦС2-1318-19/119406 про стандартне приєднання до електричних мереж систем та виготовлення технічних умов. За умовами договору відповідач зобов`язаний приєднати електроустановки замовника у погоджений строк. Позивача, як замовник, на виконання договору сплатив відповідачу кошти в розмірі

142 380,00 грн. У подальшому були підписані додаткові угоди, якими строк чинності договору продовжено не довше ніж до 22 вересня 2020 року.

Позивач вказував, що у порушення договору відповідач здійснив приєднання його житлового будинку 08 червня 2021 року.

Пунктом 5.1 та пунктом 5.3 договору встановлена пеня за порушення стороною умов договору, а саме сплата пені за кожен день прострочення у розмірі 0,1 % від вартості приєднання. Його вимога, адресована відповідачу, та лист НКРЕКП про сплату штрафних санкцій та повернення вже сплачених ним коштів (які отримані як оплата за послугу) залишені без задоволення. Вважав, що підписаний ним акт приєднання не звільняє відповідача від обов`язку сплати пені та повернення коштів тобто від обов`язків встановлених договором. Зважаючи на відмову відповідача, позивач вважав, що слід в судовому порядку тлумачити договір про приєднання. Тому вважав своє право порушеним на отримання як сплачених коштів в розмірі 142 380,00 грн, так і пені за прострочене зобов`язання в розмірі 37 303,56 грн (за період з 20 вересня 2020 року до

08 червня 2021 року - 262 дні).

ОСОБА_1 просив

- стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на свою користь в рахунок відшкодування коштів та сплати пені, яка завдана неправомірними діями ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», кошти у розмірі 179 683,56 грн, що складається з: попередньої плати за стандартне приєднання електроустановок - 143 380,00 грн та пені за кожен день прострочення виконання зобов`язань - 37 303,56 грн;

- надати тлумачення умов договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 22 серпня 2019 року № ЦС2-1318-19/119406, а саме, що абзацом 2 акта про надання послуги з приєднання до електромережі про те, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам відшкодування робіт немає, не впливає на обсяг відповідальності ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо відшкодування коштів та сплати пені ОСОБА_1 за порушення строків виконання зобов?язання за договором про стандартне приєднання.

У позовній заяві ОСОБА_1 також просив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження відповідно о статті 274 ЦПК України.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02 травня 2022 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення матеріальної шкоди, завданої неправомірними діями, передано на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області за підсудністю.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 червня 2022 року відкрито позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення матеріальної шкоди.

Вирішено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

У липні 2022 року відповідач подав до суду відзив на позов, який мотивований тим, що між сторонами укладено договір про стандартне приєднання. 19 вересня 2020 року ОСОБА_1 здійснив оплату по договору. Враховуючи необхідність погодження відведення земельних ділянок для встановлення ТП, укладались додаткові договори та визначений строк виконання до 22 вересня 2020 року. Термін реалізації послуги неодноразово переносився через надходження листів від КІЗ «Сонячний», де знаходиться будинок позивача, щодо змін в проект, в тому числі через заперечення членами кооперативу щодо виконання робіт. Після узгодження всіх спірних питань, було виконано приєднання та підписано між сторонами акт, без жодних зауважень та заперечень, в тому числі й по строкам виконання. Вважав, що товариством виконано свої зобов`язання

у повному обсязі відповідно до чинного законодавства та погоджених умов договору,

а тому відсутні підстави щодо повернення грошових коштів в розмірі 142 380,00 грн.

Відповідно до положень ГК, пеня може бути розрахована лише за 6 місяців, тобто за період з 20 вересня 2020 року по 20 березня 2021 року в розмірі 25 913,16 грн. Але їх вина у не дотриманні строків відсутня, а тому підстави для нарахування пені також відсутні.

У серпні 2022 року позивач подав до суду додаткові пояснення, які мотивовані тим, що укладеними договорами був погоджений строк виконання та встановлені підстави для звільнення від відповідальності: дія обставин непереборної сили. Таких обставин відповідач не наводить, а по суті визнає те, що виконання договору відбулось

з порушенням строків. При підписанні акта, представник товариства запевнив його, що всі відшкодування він отримає після його підписання. Саме тому він і поставив свій підпис, але не погоджувався з відсутністю претензій по строкам виконання.

Укладеним договором не встановлені будь-які обмеження по строкам щодо нарахування пені, тому безпідставно відповідач просить застосувати норм ГК України щодо 6-місячного строку нарахування пені. Також вважає, що поважних причин на пропуск строку на подання відзиву відповідач не навів. Просив відмовити у долученні відзиву та задовольнити позов у повному обсязі.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що оскільки позивач не виконав у повному обсязі взятих на себе обов`язків за договором, від яких залежить виконання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» своїх зобов`язань у передбачені договором строки, тому відсутні підстави вважати, що відповідачем порушено строки виконання зобов`язань за вказаним договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу.

Щодо вимог про тлумачення договору, суд зазначив, що позивачем не вказано яке положення договору є незрозумілим, має подвійне значення та тлумачиться по-різному сторонами договору. По суті позивач хоче надати тлумачення акту в розрізі договору. Тому вимоги в цій частині також є необґрунтованими.

15 березня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Кудрявцев П. М. подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що акт про надання/отримання послуги з приєднання електроустановок до електричних мереж № 150336314 суперечить договору в частині строків виконання приєднання, тому такий акт свідчить що відповідач взятих на себе зобов?язань у строки, передбачені договором про стандартне приєднання не виконав, у зв?язку з чим з боку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» допущено порушення умов договору.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 20 березня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 березня2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Кудрявцевим П. М., на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року у справі позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору.

Витребувано з Києво-Святошинського районного суду Київської області матеріали цивільної справи № 756/3029/22 за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору.

13 квітня 2023 року матеріали справи № 756/3029/22 за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення коштів, тлумачення договору надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 травня 2023 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову у даній справі становить 179 683,56грн, яка станом на 01 січня 2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн х 100 = 268400,00 грн).

А за правилами частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Встановлено, що 22 серпня 2019 року між ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» укладений договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу № ЦС2-1318-19/119406.

Згідно до розділу 1 Договору: до електричних мереж системи розподілу виконавця послуг приєднується: житловий будинок, місце розташування об`єкта: АДРЕСА_1 . Місце (точка) забезпечення потужності об`єкта: розподільчі мережі 10 кВ РП-457. Тип приєднання: стандартне. Величина потужності, замовленої до приєднання (у точці

приєднання) ~ 50 кВт. Категорія надійності електропостачання: III - 50 кВт.

Відповідно до пункту 2.1 Договору виконавець послуг забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта Замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта Замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього Договору.

Відповідно до умов пункту 3.1.1. Договору виконавець ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» зобов`язався забезпечити в установленому порядку приєднання (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу у строки встановлені цим Договором, після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктом 3.2.3 цього Договору.

Відповідно до умов пункту 3.1.2 виконавець послуг зобов`язаний підключити електроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу упродовж 10 днів після виконання умов цього Договору, введення в експлуатацію об`єкта замовника в порядку встановленому законодавством у сфері містобудування та після укладення договору про надання послуг з розподілу, після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктами 3.2.1, 3.2.2, 3.2.4 пункту 3.2 цього Договору, та надання послуги

з первинного підключення електроустановок (об`єкта) як окремої послуги.

Згідно умов пунктів 3.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3 договору замовник зобов`язався:

- розробити на підставі технічних умов від 22 серпня 2019 року № ЦС2-1318-19, які є додатком до цього договору, проектну документацію щодо будівництва (реконструкції) електричних мереж внутрішнього електрозабезпечення (у межах земельної ділянки Замовника) електроустановок Замовника від точки приєднання до об`єкта Замовника та щодо безпеки електропостачання;

- погодити розроблену на виконання підпункту 3.2.1 цього пункту проектну документацію з виконавцем послуг;

- оплатити на умовах цього договору вартість наданих виконавцем послуг з приєднання електроустановок замовника до електричних мереж системи розподілу в точці приєднання;

- на дату 31 грудня 2020 року ввести в експлуатацію в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування власний об`єкт та електричні мережі зовнішнього та внутрішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (у межах земельної ділянки замовника), надавши виконавцю послуг документи, що підтверджують готовність до експлуатації електроустановок об`єкта замовника.

Згідно пункту 2 додаткової угоди № 1 до Договору вартість плати за стандартне приєднання електроустановок замовника до електричних мереж виконавця становить

142 380,00 грн. З ПДВ.

Звертаючись до суду з позовними вимогами про стягнення коштів, ОСОБА_1 заявлений позов в цій частині обґрунтовував тим, що між ним, як замовником, та відповідачем ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», як виконавцем, укладено Договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу, на виконання умов якого він виконав взяті на себе зобов`язання та здійснив оплату за приєднання до електричних мереж, однак відповідач у встановлений у договорі термін не виконав належним чином свої зобов`язання, та не приєднав його будинок до електричних мереж, тобто підключення електроустановки до електромереж не відбулося.

13 вересня 2020 року ОСОБА_1 на рахунок ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» здійснено оплату за стандартне приєднання згідно виставленого рахунку, що підтверджується квитанцією № 1, що наявна в матеріалах справи.

22 липня 2020 року між замовником ОСОБА_1 та виконавцем послуг ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» укладено додаткову угоду №5 до Договору

№ ЦС2-1318-19/119406.

Відповідно до пункту 1 даної додаткової угоди було викладено наступним чином «… У зв`язку з необхідністю погодження відведення земельних ділянок для розміщення об`єктів електроенергетики, сторони дійшли згоди, що з незалежних від виконавця послуг причин для здійснення заходів передбачених схемою зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника термін надання послуг з приєднання збільшується та складає 372 (триста сімдесят два) календарних дні від дня оплати вартості приєднання Замовником…».

Таким чином відповідно до умов договору з урахуванням змін внесених додатковою угодою від 22 липня 2020 року №5 термін виконання приєднання було подовжено на 372 календарні дні з моменту оплати вартості приєднання.

Отже, між датою оплати позивачем вартості приєднання 13 вересня 2020 року до дня виконання послуги приєднання та підписання акта про надання/отримання послуги

з приєднання електроустановок до електричних мереж минуло 267 календарних днів, що менше ніж 372 дні визначені в додатковій угоді №5 до Договору від 20 липня 2020 року.

Разом з тим у відповідності до умов пункту 8.1 Договору приєднання (електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) сторони вважатимуть підписання сторонами акта про надання послуг з приєднання до електричних мереж системи розподілу.

Як вбачається з матеріалів справи між сторонами 08 червня 2021 року підписано акт про надання/отримання послуги з приєднання електроустановок до електричних мереж №150336314. У даному акті зазначено, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (надання послуг) не має. Даний акт був підписаний позивачем

з коментарем «підключено 08 червня 2021 року».

Матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б свідчили про виявлені та заявлені позивачем (замовником) письмові претензії щодо якості/обсягу/строкам виконаних робіт під час отримання ним відповідних актів та їх підписання.

Відтак, зазначаючи в акті про надання отримання послуги з приєднання до електроустановок № 150336314 про дату підключення, позивач не був позбавлений можливості не погоджуватися з викладеними в акті примітками щодо якості та строків виконання робіт. Аналогічні висновки зроблені у постановах Верховного Суду від

05 лютого 2020 року у справі № 904/2082/19 та від 01 серпня 2019 року у справі

№912/2635/17.

Відповідно до умов пункту 3.1.2 виконавець послуг зобов`язаний підключити електроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу упродовж 10 днів після виконання умов цього Договору, введення в експлуатацію об`єкта замовника

в порядку встановленому законодавством у сфері містобудування та після укладення договору про надання послуг з розподілу, після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктами 3.2.1, 3.2.2, 3.2.4 пункту 3.2 цього Договору, та надання послуги

з первинного підключення електроустановок (об`єкта) як окремої послуги.

Матеріали справи не містять доказів того, що позивач відповідно до пункту 3.2.4 договору на дату 31 грудня 2020 року ввів в експлуатацію в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, власний об`єкт та електричні мережі зовнішнього та внутрішнього електрозабезпечення електроустановок (у межах земельної ділянки Замовника), надавши виконавцю послуг документи, що підтверджують готовність до експлуатації електроустановок об`єкта замовника.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Щодо стягнення коштів

Відповідно до статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.

Відповідно до статті 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу,

в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному

і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до вимог статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними (стаття 628 ЦК України).

Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно із статтею 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч.ч. 3,5 ст. 21 Закону України «Про ринок електричної енергії» послуга з приєднання електроустановок замовника до системи передачі та системи розподілу є платною послугою та надається оператором системи передачі або оператором системи розподілу відповідно до договору про приєднання.

Порядок приєднання до електричних мереж оператора системи передачі та операторів систем розподілу визначається кодексом системи передачі та кодексом систем розподілу і має бути прозорим, забезпечувати ефективне та недискримінаційне приєднання до системи передачі та систем розподілу.

Порядок приєднання має визначати, у тому числі, процедурні питання, умови приєднання, типові форми договорів про приєднання.

Кодексом системи розподілу визначаються умови приєднання електроустановок замовників до електричних мереж власників, які не є операторами системи розподілу.

Оператор системи розподілу надає послугу із стандартного приєднання відповідно до умов договору про приєднання, а саме готує технічне завдання на проектування, забезпечує розроблення та узгодження з іншими заінтересованими сторонами проектної документації на будівництво, реконструкцію та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (до точки приєднання електроустановок замовника), здійснює заходи щодо відведення земельних ділянок для розміщення об`єктів електроенергетики, забезпечує виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, а також здійснює первинне підключення об`єкта замовника у строки, визначені кодексом системи розподілу.

Згідно Кодексу системи розподілу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 14 березня 2018 року № 310, виконання комплексу організаційно-технічних заходів з первинної подачі напруги в точці приєднання на контактні з`єднання електричних мереж замовника та ОСР згідно

з проектною схемою.

Договір про приєднання до електричних мереж (договір про приєднання) - домовленість сторін, яка визначає зміст та регулює правовідносини між сторонами щодо приєднання електроустановок замовника до електричних мереж ОСР, ОМСР або іншого власника електричних мереж (основного споживача);

Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» приєднання електроустановки - надання замовнику оператором системи передачі або оператором системи розподілу послуги із створення технічної можливості для передачі (прийняття) у місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж системи передачі або системи розподілу

(у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом

у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Оскільки позивач не виконав у повному обсязі взятих на себе обов`язків за договором, від яких залежить виконання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» своїх зобов`язань у передбачені договором строки, тому відсутні підстави вважати, що відповідачем ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» порушено строки виконання зобов`язань за вказаним договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу.

Суд першої інстанції з`ясувавши дійсні обставини справи, давши оцінку зібраним доказам в їх сукупності, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення коштів, оскільки позивачем не надано належних і допустимих доказів у їх обґрунтування.

Щодо тлумачення договору

Відповідно до частин другої, третьої, четвертої статті 213 ЦК України на вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину. При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін. Якщо за правилами, встановленими частиною третьої цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

За змістом вказаної статті тлумачення змісту правочину можливе за наявності спору, тобто коли сторони мають різне уявлення щодо свого волевиявлення або волевиявлення іншої сторони. Тлумачення змісту правочину є правом суду, а не обов`язком за умови наявності спору.

Метою тлумачення правочину є з`ясування того, що в ньому дійсно виражено, а не того, що малося на увазі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 753/22010/14-ц зазначено, що тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 цього кодексу. У частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України визначені загальні способи, що мають застосовуватися для тлумачення на трьох його рівнях:

Перший рівень тлумачення - за допомогою однакових для всього змісту правочину значень слів і понять, а також загальноприйнятих у відповідній сфері відносин значення термінів (абзац перший частини третьої статті 213 ЦК України).

Другим рівнем тлумачення (у разі, якщо за першого підходу не вдалося витлумачити зміст правочину) є порівняння різних частин правочину як між собою, так і зі змістом правочину в цілому, а також з намірами сторін, які вони виражали при вчиненні правочину, а також, з чого вони виходили при його виконанні (абзац перший частини третьої статті 213 ЦК України).

Третім рівнем тлумачення (при без результативності перших двох)

є врахування: (а) мети правочину, (б) змісту попередніх переговорів, (в) усталеної практики відносин між сторонами (якщо сторони перебували раніш в правовідносинах між собою), (г) звичаїв ділового обороту; (ґ) подальшої поведінки сторін; (д) тексту типового договору; (е) інших обставин, що мають істотне значення (частина четверта статті 213 ЦК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2018 року у справі № 753/11000/14-ц (провадження № 61-11сво17) зроблено висновок, що: «у разі, якщо з`ясувати справжній зміст відповідної умови договору неможливо за допомогою загальних підходів до тлумачення змісту правочину, передбачених у частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України, слід застосовувати тлумачення contra proferentem. Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. При цьому це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party)».

Враховуючи диспозитивність цивільного процесу, за якою суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом

у передбачених ЦПК України випадках (частина перша стаття 13 ЦПК України), Київський апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про тлумачення договору, оскільки звертаючись до суду

з вказаними позовними вимогами, позивач не вказав яке саме положення договору

є незрозумілим, має подвійне значення та тлумачиться по різному сторонами договору.

По суті позивач хоче надати тлумачення акту в розрізі договору.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має правозалишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального

і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Кудрявцева П. М.без задоволення,

а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого

2023 року - без змін, оскільки підстав для скасування судового рішення немає.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного судового рішення - без змін, розподіл судових витрат відповідно до статті 1541 ЦПК України апеляційним судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданою адвокатом Кудрявцевим Павлом Миколайовичем, залишити без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна