Справа № 274/7999/23
Провадження № 2-о/0274/170/23
Ухвала

про повернення заяви

04.12.2023 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Бердичівської міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документу -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд і з заявою, в якій просить в судовому порядку встановити факт належності їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 09.01.2002 року, на житловий будинок, що знаходиться по АДРЕСА_1 , виданого Виконавчим комітетом Бердичівської міської ради.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 16.11.2023 року заяву залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства.

Копію ухвали суду заявниці було направлено на адресу зазначену в заяві: АДРЕСА_1 . Однак конверт повернувся в суд з відміткою "адресат відсутній за сказаною адресою".

У постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 760/25978/13-ц/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує принцип верховенства права, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати заяву ОСОБА_1 неподаною і повернути її заявниці.

Керуючись ч. 3 ст. 185, ст. 258, 260-261,354 ЦПК Україні, суддя

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Бердичівської міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документа вважати неподаною та повернути заявниці зі всіма доданими до неї документами.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Т.М.Вдовиченко