ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 645/1206/23 Головуючий суддя І інстанції Іващенко С. О.
Провадження № 22-ц/818/1662/23 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи про визнання спадщини відумерлою
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бурлака І.В., Мальованого Ю.М.,

за участю секретаря судового засідання Зінченко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20 червня 2023 року, у справі за позовом Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова Сотника Сергія в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, заінтересована особа Харківська міська рада, про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В :

Керівник Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова Сотник С. в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з заявою, якою просить визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою та передати вказану квартиру у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради відповідно до закону.

В обґрунтування заяви заявник посилався на те, що за інформацією комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації Харківської обласної ради від 28.10.2022 № 02-06/2101, труп ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 доставлений 28.08.2021 до вказаного комунального закладу з адреси: АДРЕСА_2 та зареєстрований за № 10-12/2025-с/21, розтин якого був проведений 30.08.2021. Згідно інформації Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09.11.2022 за № 914/1183/24.24/22/24.24 вбачається, що у Відділі обліковується актовий запис про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за № НОМЕР_1 від 28.09.2021, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові. За відомостями спадкового реєстру, надані Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою, відсутня інформація стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що свідчить про відсутність спадкоємців, які б могли претендувати на майно померлого, оскільки спадкова справа не заводилася та заповіти не посвідчувалися. Матеріалами інвентаризаційної справи встановлено, що реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 проведена комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі довідки ЖБК «Маяк» від 28.07.1995. Згідно з відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 327130782 від 27.03.2023, запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 не обліковується. В заяві керівником Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова також зазначено, що пред`являючи заяву у вказаній справі, прокурор виходить саме з необхідності вирішення проблеми суспільного значення, а саме визнання спадщини відумерлою та передачі Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради вищевказаного об`єкту нерухомості, що є підставою для звернення до суду з відповідною заявою саме в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

Рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 20 червня 2023 року у задоволенні заяви відмовлено.

В апеляційній скарзі прокурор посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити заяву.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що оскільки з наданої нотаріальною конторою інформації встановлено, що після смерті ОСОБА_1 спадкова справа не заводилась і свідоцтво про право власності на спадщину не видавалось, останнє і свідчить про те, що у померлої відсутні спадкоємці, що в свою чергу спростовує доводи суду про відмову у задоволенні позову.

Вказує, що Немишлянською окружною прокуратурою м.Харкова при зверненні до суду з позовною заявою обрано ефективний спосіб захисту та надано належні та допустимі докази того, що спірна квартира є відумерлою спадщиною.

Вважає, що 29.08.2022 через один рік після смерті ОСОБА_1 та моменту відкриття спадщини у Харківської міської ради відповідно до вимог ч.2 ст.1277 ЦК України виник обов`язок щодо звернення до суду з заявою про визнання квартири АДРЕСА_1 відумерлою спадщиною.

Зазначає, що Немишлянською окружної прокуратуро. М.Харкова листом від 05.10.2022 року за №51-107-1653вих-22 на адресу Харківського міського голови повідомлено орган місцевого самоврядування про встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді.

Звертає увагу, що з 07.10.2022 року Харківській міській раді достеменно стало відомо про можливе порушення інтересів держави, однак станом до 28.03.2023 року останньою заяву до суду подано не було, що свідчить про бездіяльність органу, на яку покладено законом обов`язок щодо захисту інтересів Харківської територіальної громади.

Вказує, що прокуратурою у заяві зазначено, що дана заява є заходом прокурорського реагування на захист інтересів держави в особі Харківської міської ради, оскільки остання жодних заходів щодо визнання спадщини відумерлою з моменту відкриття спадщини після смерті вказаного спадкодавця не вжила, заяву до суду про визнання спадщини відумерлою не подала та не має наміру подати.

Вважає, що прокурор виконав вимоги процесуального закону, визначив у чому на його думку, полягає порушення інтересів держави, обґрунтував необхідність їхнього захисту, а також зазначив орган, який хоча і уповноважений державою здійснювати такий захист, але у спірних правовідносинах заходи не вжив.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника прокуратури, розглянула скаргу за відсутності інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, які не з`явилися у судове засідання, що відповідно до ст. 372 ЦПК України не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України колегія суддів перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає.

Відмовляючи у задоволенні заяви суд першої інстанції своє рішення мотивував тим, що прокурор не довів, неналежну процесуальну поведінку Харківської міської ради, яка не здійснює захист інтересів держави чи здійснює його неналежно.

Крім того матеріали справи не містять відомостей щодо осіб, які могли б проживати разом з померлим до відкриття спадщини, а тому визнання спадщини відумерлою можуть порушити права інших осіб, тому, відсутні підстави для визнання спадщини відумерлою.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду.

Відповідно до частин 3-4 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Останній не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може та бажає захищати інтереси держави (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункт 45).

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу.

Отже, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. (пункт 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 488/2807/17; пункт 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц).

Аналіз частини 3 статті 56 ЦПК України у взаємозв`язку з частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме: нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» відповідне повідомлення повноважного органу має бути здійснено прокурором до моменту подання позовної заяви та надходження її до суду.

У постанові від 18.01.2023 року у справі № 488/2807/17 (пункти 40-44) Велика Палата Верховного Суду зазначила наступне.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (див. також постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (пункт 69)).

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для їхнього захисту, але не подав відповідний позов у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду, повинен обґрунтувати бездіяльність компетентного органу. Для встановлення того, які дії вчинить останній, прокурор до нього звертається до подання позову у порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надаючи цьому органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом перевірки виявлених прокурором фактів порушення законодавства, а також вчинення дій для виправлення цих порушень, зокрема подання позову чи повідомлення прокурора про відсутність порушень, які вимагають звернення до суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункти 38-39)).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або мало стати відомо про можливе порушення інтересів держави, є бездіяльністю відповідного органу. Розумність вказаного строку визначає суд з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи через можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також з урахуванням таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункт 40)).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматись порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва у позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі нема, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункт 43)).

Як вбачається з матеріалів справи, Керівник Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до суду із заявою 30 березня 2023 року в інтересах держави, в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах -Харківської міської ради.

У заяві прокурор обґрунтував в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, та підстави для звернення до суду прокурора в особі уповноважених органів, оскільки останніми не здійснюється такий захист, тобто допущена бездіяльність, про що надано відповідні листи-відповіді.

Так, Немишлянською окружною прокуратурою міста Харкова листом від 05.10.2022 за №51-107-1653 вих-22 на адресу Харківського міського голови повідомлено орган місцевого самоврядування про встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді, відмітка про отримання Департаментом діловодства міськради датована 07.10.2022р.

Зокрема у вказаному листі прокуратурою зазначено, що відповідно до інформації відділення № 2 Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживав за адресою АДРЕСА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тіло якого не забрали родичі для поховання або кремації. З посиланням на норми статей 1270ґ.1277 ЦК України, Харківського міського голову поінформовано про те, що у в зятьку зі встановленням підстав для звернення Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, на підставі ст.131-1 Конституції України та ст.23 Закону України «Про прокуратуру» у розпорядника інформації запитуються докази на підтвердження заявлених прокурором вимог.

Департаментом реєстрації виконавчого комітету ХМР від 26.10.2022 року №2101/0/50-22 проінформовано прокуратуру про те, що у відділі збереження технічної документації КП «ХМБТІ» ХМР обліковуються матеріали інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_1 .

Таким чином, з 07.10.2022 року Харківській міській раді достеменно стало відомо про можливе порушення інтересів держави, проте з заявою протягом шести місяців про визнання спадщини відумерлою Харківська міська рада не звернулась

Тобто, Немишлянською окружною прокуратурою м.Харкова на адресу Харківської міської ради скеровано лист, в якому викладено виявлені обставини та наявність підстав для звернення з заявою про визнання спадщини відумерлою, проте на зазначену заяву відреаговано не було.

Отже, враховуючи викладене колегія суддів вважає законним та підставним звернення прокурора в інтересах держави до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, оскільки прокурором належним чином обґрунтовано у заяві підстави для представництва та наявність бездіяльності з боку компетентного органу Харківської міської ради щодо звернення до суду із вищезазначеною заявою, оскільки жодних заходів щодо питання визнання відумерлою спадщини ОСОБА_1 протягом розумного строку цим органом не вжито.

Відтак, прокурор, на переконання суду, виконав субсидіарну роль, замінивши в судовому провадженні відповідний компетентний орган (Харківську міську раду), який усупереч вимогам закону не здійснив захисту інтересів держави (не звернувся з відповідною заявою до суду у порядку, визначеному законом).

Суд погоджується з аргументами заявника, вважає їх обґрунтованими та підтвердженими належними, допустимими та достовірними доказами, які, у своїй сукупності, є достатніми.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

За правилами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За змістом ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Судом першої інстанції на підставі наявних у справі доказів встановлено, що згідно інформації комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації Харківської обласної ради від 28.10.2022 № 02-06/2101, труп ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 доставлений 28.08.2021 до вказаного комунального закладу з адреси: АДРЕСА_2 та зареєстрований за № 10-12/2025-с/21, розтин якого був проведений 30.08.2021. Тіло поховано 06.11.2021 на кладовищі № 18 за бюджетний рахунок.

Відповідно до інформації Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09.11.2022 за № 914/1183/24.24/22/24.24 вбачається, що у Відділі обліковується актовий запис про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за № НОМЕР_1 від 28.09.2021, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові.

За інформацією Департаменту реєстрації виконавчого комітету Харківської міської ради від 26.10.2022 № 2101/0/50-22, у відділі збереження технічної документації комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради обліковуються матеріали інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_1 . Згідно з матеріалами інвентаризаційної справи встановлено, що реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 проведена комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі довідки ЖБК «Маяк» від 28.07.1995.

Згідно з відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 327130782 від 27.03.2023, запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 не обліковується.

За адресою реєстрації та проживання ОСОБА_1 АДРЕСА_2 , згідно відомостей Реєстру територіальної громади м. Харкова, який знаходиться у відкритому для суду доступі, та який додатково додано до апеляційної скарги, окрім ОСОБА_1 інших осіб, зареєстрованих за вказаною адресою не значиться, отже відсутні підстави вважати, що наявні особи, що прийняли спадщину як такі, що були зареєстровані та проживали з ОСОБА_1 за однією адресою.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З`ясувавши, що позивач не надав до свого позову довідку про адресу реєстрації осіб за місцем проживання ОСОБА_1 , про які зазначено у позові та у додатках до нього (а.с. 1-11), суд всупереч вказаній нормі ст. 187 ЦПК України не надав позивачу процесуальну можливість виправити цей недолік, та відмовив у позові за недоведеності наявності чи відсутності цих відомостей, внаслідок цього не сприяв вирішенню основного завдання цивільного судочинства, ст. 2 ЦПК України, та не сприяв позивачеві в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, п. 4 ч. 5 ст. 12, п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК.

З цих мотивів колегія суддів відповідно до ч. 3 ст. 367 ЦПК України приймає до розгляду надану разом з апеляційною скаргою довідку:(а.с. 96-98), яка свідчить, що на день відкриття спадщини за адресою реєстрації постійного місця проживання ОСОБА_1 мешкав лише він сам.

За змістом ст. 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Отже, враховуючи встановлені обставини щодо відсутності спадкоємців спірного нерухомого майна, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для визнання спадщини, а саме: квартири АДРЕСА_1 відумерлою.

За таких обставин та з підстав, передбачених вищевказаними нормами матеріального права та враховуючи те, що апеляційним судом визнано спадщину відумерлою наявні підстави вважати, що перехід відумерлої спадщини у власність територіальної громади відповідає вимогам закону та здійснюється в інтересах суспільства, оскільки створює умови для реалізації повноважень та виконання завдань Харківською міською радою щодо передачі житла у користування найменш забезпеченим та найбільш соціально вразливим категоріям мешканців територіальної громади.

Таким чином, здійснивши аналіз доводів апеляційної скарги із наданими сторонами по справі доказами, апеляційний суд вважає, що оскаржуване рішення у відповідності до норм статті 376 ЦПК України підлягає скасуванню в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання спадщини відумерлою, як таке, що ухвалено з порушенням норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права, а апеляційна скарга, в свою чергу підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 369, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури задовольнити.

Рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20 червня 2023 року скасувати.

Заяву Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова Сотника Сергія в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, заінтересована особа Харківська міська рада, про визнання спадщини відумерлою задовольнити.

Визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та складається з кватири АДРЕСА_1 , відумерлою та передати вказану квартиру у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 30 листопада 2023 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді - І.В.Бурлака.

Ю.М.Мальований.