Справа № 358/1789/23 Провадження № 2/358/731/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 листопада 2023 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувшись до суду з позовом до ОСОБА_2 , просить стягнути на свою користь з відповідача аліменти на утримання синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ознайомившись із змістом позовної заяви та доданими матеріалами встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наступних підстав.

Відповідно до ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви, яка повинна відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивач ОСОБА_1 в своїй позовній заяві виклала обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, в тому числі вказала на те, що «Діти проживають на даний час зі мною, окремо від відповідача і перебувають на повному моєму утриманні», однак не надала доказів, що підтверджують вказані обставини та не заявляє клопотання про витребування вказаних доказів.

Тобто, підтвердження того, що сини проживають із позивачем ОСОБА_1 та «перебувають на повному її утриманні» відсутні.

Крім того, згідно ст. 183 СК України зазначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Проте, у прохальній частині позовної заяви позивач не конкретизувала зміст позовних вимог щодо стягнення аліментів на утримання дітей, а саме, в якому розмірі заробітку (доходу) платника аліментів потрібно стягувати аліменти на двох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тому, перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява подана з порушенням ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме до матеріалів позовної заяви позивачем не додано:

- довідку на підтвердження того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживають разом з матір`ю та перебувають на її утриманні;

- не конкретизовано зміст позовних вимог щодо стягнення аліментів на утримання дітей, а саме, в якому розмірі заробітку (доходу) платника аліментів потрібно стягувати аліменти на двох дітей.

Крім того, до позовної заяви про стягнення аліментів додані документи, в якості письмових доказів, які не засвідчені належним чином.

Порядок засвідчення копій документів встановлено Національним стандартом України ДСТУ 4163-2020 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації».

Так, згідно 5.26 ДСТУ 4163:2020 «відмітка про засвідчення документа» має містити наступне: слова «Згідно з оригіналом» (без лапок); найменування посади; особистий підпис особи, яка засвідчує копію; її власне ім`я та прізвище; дата засвідчення копії. Крім того, згідно ДСТУ 4163:2020 підпис особи має виглядати наступним чином: посада; особистий підпис; власне ім`я (повністю) ПРІЗВИЩЕ (великими літерами).

Відповідно до положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії.

Тобто позивачу необхідно належним чином завірити всі копії документів, які додані до позовної заяви відповідно до вимог ДСТУ 4163:2020.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В порушення п.п. 6, 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко