ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

28 листопада 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді: Ковалевської Л.М.,

за участю секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів Київської області в режимі відео конференції заяву представника за довіреністю Кляшторного Олексія Миколайовича, що діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 14.12.2022 року у цивільній справі №381/617/22 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2022 року задоволено позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» шкоду в розмірі 20641,47 грн. та витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн.

У лютому 2023 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла заява представника за довіреністю Кляшторного Олексія Миколайовича, що діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 14.12.2022 року у цивільній справі №381/617/22.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що в зв`язку із початком 24.02.2022 на всій території України повномасштабних воєнних дій, відповідач, рятуючи себе та своїх дітей прийняла рішення тимчасово залишити Україну та поселилась у Великобританії, що підтверджується її Ідентифікаційною Карткою, виданою компетентними органами Великобританії. За цих обставин відповідач фізично не могла з`являтися у засідання суду, вчасно подати відзив на позов.

Щодо суті позову вказав, що «Звіт про оцінку КТЗ» від 09.11.2019 року, виконаний ФОП ОСОБА_3 , не відповідає вимогам Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 року № 142/5/2092, не містить, на її порушення, конкретних відомостей про виявлені під час огляду пошкодження застрахованого КТЗ, а також обґрунтування засобів і обсягу відновлювальних робіт із їх усунення. Явна невідповідність дат між самим «Звітом про оцінку КТЗ», наданим позивачем в якості обґрунтування його вимог, додатками до нього та іншими документами справи, відсутність посилань на зазначений «Звіт...» у документах щодо прийняття-рішення про виплату страхового відшкодування та претензії до винуватця ДТП, доводить, що зазначений «Звіт...» був виготовлений пост-фактум, у час, який настав після фактичної виплати позивачем страхового відшкодування ремонтному підприємству, яке здійснювало відновлювальний ремонт пошкодженого транспортного засобу SubaruForester р. № НОМЕР_1 , тобто фактично є фальшивкою, котру на замовлення позивача виготовила матеріально залежна від нього особа - оцінщик ОСОБА_3 . Матеріально-фінансова залежність оцінщика О.В.Куліша від позивача підтверджується тим, що, як зазначається у «Звіті про оцінку КТЗ» від 09.11.2019 року, він був виконаний на підставі договору № 01/02-19 від 01.02.2019 року, укладеним задовго до настання ДТП 17.10.2019. Виконання оцінщиком О.В.Кулішем певних робіт (зокрема - Ремонтної калькуляції № 1135ІК від 17.10.2019) ще до моменту офіційного звернення до нього позивача стосовно оцінки пошкоджень автомобілю SubaruForester р. № НОМЕР_1 , засвідчує, що відповідно до даного Договору він здійснює обслуговування позивача на постійній основі, та відповідно регулярно отримує від нього за це грошову винагороду, що й обумовлює його залежність від позивача. Таким чином, позивач у встановлений законодавством України спосіб не довів обґрунтованості заявлених ним матеріальних вимог до відповідача, не навів належних та достовірних доказів на підтвердження розміру завданої Страхувальнику матеріальної шкоди, право вимоги щодо якої в межах виплаченого страхового відшкодування перейшло до нього, як Страховика.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.02.2023 року ОСОБА_4 заяву ОСОБА_1 поданої представником за довіреністю ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення у справі №381/617/22 від 14.12.2022 року разом з усіма доданими до неї документами повернуто особі яка її подавала.

Постановою Київського апеляційного суду від 17.08.2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником за довіреністю ОСОБА_5 задоволено. Ухвалу Фастівського місмькрайонного суду Київської області від 14.12.2022 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2023 року ОСОБА_4 вищевказану справу призначено до розгляду.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.10.2023 року ОСОБА_4 заяву представника відповідача ОСОБА_5 про відвід судді у цивільній справі за заявою про перегляд заочного рішення суду у справі за позовною заявою Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Віді-страхування» про відшкодування шкоди залишено без задоволення.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.10.2023 року ОСОБА_4 заяву судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Соловей Г.В. про самовідвід у цивільній справі за заявою представника відповідача ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення суду у справі за позовною заявою Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Віді-страхування» про відшкодування шкоди задоволено. Передано справу для подальшого визначення головуючого по справі відповідно до вимог ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.10.2023, вказану справу було розподілено судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевській Л.М. При цьому, відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив.

В судовому засіданні представник позивача проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення категорично заперечував, надав відповідні пояснення.

Представник відповідача та відповідач у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином шляхом доставлення смс-повідомлення, про причини неявки суд не повідомили. Неявка належно повідомлених осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Крім цього, відповідно до ч.2 ст.286 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження.

Вислухавши позиції представника позивача, вивчивши матеріали справи та докази, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2022 року задоволено позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» шкоду в розмірі 20641,47 грн. та витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

12.05 2022 було відкрите спрощене провадження по справі з викликом сторін та направлено сторонам судові повістки про виклик до суду на 01.06.2022.

Відповідач не з`явилась, доказів отримання нею повідомлення матеріали справи не містять, в судове засідання призначене на 06.07.2022 відповідач було повідомлена шляхом розміщення повідомлення на сайті Фастівського міськрайонного суду (а.с.84,85).

17.06.2022 на адресу суду повернувся конверт з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.89).

В судове засідання призначене на 02.08.2022 відповідач не з`явилась, доказів вручення судового виклику матеріали справи не місять, на адресу суду повернувся конверт з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с.104).

В судове засідання призначене на 29.08.2022 відповідач не з`явилась, доказів вручення судового виклику матеріали справи не місять, на адресу суду повернувся конверт з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.111).

В судові засіданні призначені на 26.09. та 26.10 відповідач не з`явилась, була повідомлена шляхом розміщення судового виклику на сайті Фастівського міськрайонного суду (а.с126), 14.11.2022 на адресу суду повернувся конверт з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.119).

В судове засідання, призначене на 05.12.2022 відповідач не з`явилась, при цьому на а.с.158 міститься конверт з відміткою поштового відділення про отримання чоловіком ОСОБА_5 28.11.2022 судового виклику, заяв про відкладення чи перенесення судового розгляду до суду не надходило. Правом на подачу відзиву відповідач не скористалась.

14.12.2022 заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2022 року задоволено позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ».

Як передбачає частина 1 статті 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що відповідач ОСОБА_1 повідомлялась судом про розгляд справи за адресою реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 . При цьому чоловік відповідача, 28.11.2022 був належним чином повідомлений про дату судового розгляду, жодних заяв про відкладення чи перенесення судового засідання не подавав, заочне рішення було прийнято судом через 16 днів, після отримання повідомлення, отже судом був витриманий строк для подання відповідачем відзиву на позовну заяву.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, наведеною в параграфі 33 рішення у справі «Домбо Бехеєр Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands», заява №14448/88), параграфі 38 рішення у справі «Анкерль проти Швейцарії» («Ankerl v. Switzerland», заява № 17748/91), принцип рівності сторін у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Судових засідань по справі з викликом і повідомленням сторін з моменту надходження справи до суду до моменту винесення рішення було дев`ять, в тому числі виклики здійснювались шляхом розміщення оголошення на сайті Фастівського міськрайонного суду.

Як наведено в параграфі 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» (заява №7460/03), принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, «Кресс проти Франції» («Kress v. France», заява № 39594/98, п. 72); «Кайя проти Австрії» («Kaya v. Austria», заява № 54698/00, п. 28).

Зважаючи на посилання сторони відповідача суд зазначає, що розгляд справи за відсутності учасника справи, який згідно з положеннями національного законодавства вважається повідомленим, не може розцінюватись як порушення принципу рівності сторін.

Згідно з параграфом 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Христов проти України» («Khristov v. Ukraine», заява № 24465/04), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» («Brumarescu v. Romania», заява №28342/95, п. 61).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу «res judicata», тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» («Ryabykh v. Russia», заява №52854/99, п. 52). Отже, у справі, що розглядається, Суд має визначити, чи органи влади здійснювали свої повноваження порушити та провести екстраординарну процедуру перегляду судової постанови таким чином, щоб забезпечити, наскільки це можливо, справедливу рівновагу між інтересами відповідної особи та необхідністю підтримання ефективності системи судочинства (див., mutatis mutandis, справи «Нікітін проти Росії» («Nikitin v. Russia», заява №50178/99, п. 57), та «Савінський проти України» («Savinskiy v. Ukraine», заява №6965/02, п. 23).

Відповідач не був позбавлений права й можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи у разі неможливості з`явитись до судового засідання або повідомити про причини неявки. У матеріалах справи подібних заяв не виявлено.

Тому доводи заявника про поважність причин неявки відповідача ОСОБА_1 до судового засідання не можуть бути розцінені судом в якості достатньої підстави для скасування судового рішення.

Крім цього, суд звертає увагу, що заявником не надано доказів, які могли б істотно вплинути на вирішення спору, і які не були надані суду з причини відсутності сторони в судовому засіданні.

Зважаючи на викладене суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. 259, 268, 287 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника за довіреністю Кляшторного Олексія Миколайовича, що діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 14.12.2022 року у цивільній справі №381/617/22 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду виготовлений 04.12.2023.

Суддя Л.М. Ковалевська