Справа №760/7968/23
Провадження №2/760/7093/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання знести самочинно збудовану прибудову та усунення перешкод у користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить

- зобов`язати відповідача знести самочинно збудовані прибудови до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , позначені літерами «A1», «a1», «a2» на схемі розташування будівель і споруд (сторінка 2) в Технічному паспорті на будівлю садибного типу з господарськими будівлями та спорудами виготовленому ТОВ «ТЕХ ПАСС» 22 січня 2021 року, що знаходяться на земельній ділянці площею 0,1 га, кадастровий номер :72:527:0053 яка, є спільною сумісною власністю позивача і відповідача;

- зобов`язати відповідача не чинити перешкод в користуванні та розпорядженні позивачем земельною ділянкою площею 0,1 га, кадастровий номер :72:527:0053, за адресою: АДРЕСА_1 ;

- судові витрати у справі покласти на відповідача.

Як убачається зі змісту ч.1 ст.184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Позовна заява подається до суду із дотриманням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Також, відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі №6-1721цс16 зроблено висновок, що «право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають органи державної влади, органи місцевого самоврядування і інспекції державного архітектурно-будівельного контролю. У разі порушення прав інших осіб право на звернення до суду мають такі особи за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України), а також власник (користувач) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно нерухоме майно (частина 4 статті 376 та стаття 391 ЦК України)».

Проте позивачем в позовній заяві не вказано, яким законом чи договором передбачено обраний нею спосіб захисту.

Адже у даному спорі не заявлено вимоги про визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці позивача, права власності на самочинно нерухоме майно (частина 4 статті 376 та стаття 391 ЦК України)».

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовні заяві позивачем зазначено наступне:

- будинок та земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 успадковані нею та відповідачем ОСОБА_2 і є їх спільною сумісною власністю;

- позивач проживає у старому будинку, а відповідач - самочинно збудованій прибудові до старого будинку;

- самочинна прибудова знаходиться на земельній ділянці площею 0,100 га кадастровий номер :72:527:0053, яка є спільною сумісною власністю;

- факт самочинності будівництва без будь-яких дозвільних документів, а також відсутність введення самочинної прибудови в експлуатацію визнається відповідачем;

- з боку відповідача чиняться дії, які не дозволяють розпоряджатися частиною належної позивачу земельної ділянки;

- самочинно збудована прибудова до житлового будинку займає частину земельної ділянки, яка належить на праві власності позивачу.

Проте, якими доказами підтверджуються такі обставини, позивач не вказала та не додала їх до позовної заяви.

Одночасно суд роз`яснює, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 31жовтня 2018року, справа №725/5630/15-ц, провадження №14-341цс18 зазначила, що юридичними фактами, які складають правову підставу знесення самочинного будівництва, є:1) істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних нормі правил, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; 2) неможливість проведення перебудови або відмова особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, від її проведення. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, необхідно з`ясовувати, зокрема, як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. Як правило істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил встановлюється висновками за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Згідно зі ст.102, 106 ЦПК України учасник справи має право самостійно замовити та передати суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Згідно ч.3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Проте, позивач не додала до позовної заяви ні висновку будівельно-технічної експертизи, ні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання знести самочинно збудовану прибудову та усунення перешкод у користуванні майном - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений цією ухвалою строк вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України будуть виконані, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного суду

міста Києва Н.М. Аксьонова