Справа № 357/2803/23
Провадження № 2/357/1268/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Мартиненко Є. Є.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд зменшити розмір аліментів, що підлягають стягненню з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлених рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 2-1146/2011 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 1/4 частини заробітку (доходу) позивача на 1/6 частину заробітку (доходу) позивача ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог вказував, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у цивільній справі № 2-1146/2011 з ОСОБА_1 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 20.01.2011 року і до досягнення дитиною повноліття. Позивач з 23.11.2017 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 за час проживання з якою має сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 Крім того, у позивача на утриманні перебувають діти від дружини ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , тому позивач не має можливості сплачувати аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 частини всіх доходів.

09 березня 2023 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 15 березня 2023 року позовну заяву залишено без руху через несплату судового збору за подання позову до суду.

Після усунення недоліків, ухвалою суду від 30 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання 03 травня 2023 в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

02 травня 2023 року на адресу суду надійшло клопотання від представника позивача адвоката Данканич В.В. про розгляд справи за відсутності сторони позивача, підтримання позовних вимог в повному обсязі.

03 травня 2023 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Слободенюк Г.М. про долучення доказів до справи.

Судове засідання у справі, призначене на 03 травня 2023 року відкладено на 01 червня 2023 року у зв`язку з тим, що стороною відповідача на адресу суду засобами поштового зв`язку направлено відзив на позовну заяву, який канцелярією суду станом на 03 травня 2023 року не зареєстровано.

09 травня 2023 року на адресу суду від представника відповідача адвоката Слободенюк Г.М. надійшов відзив на позовну заяву, згідно з яким представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позову.

Відзив обґрунтовано тим, що підстави для зменшення розміру аліментів є необґрунтованими. 10.08.2017 Іршавським районним судом винесено рішення у справі № 301/1530/17 про стягнення з біологічного батька двох дітей ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання дітей. Позивач не усиновив дітей нової дружини і на нього не покладено обов`язок утримувати інших дітей. ОСОБА_6 з 27.05.2023 може виходити на роботу тому, що її найменшій дитині виповниться три роки і потреба в утриманні матері дитини до досягнення дитиною трирічного віку припиняється. Дитина, на яку позивач бажає зменшити аліменти, постійно хворіє, має ряд хронічних захворювань. Відповідачкою додаткові витрати на дитину з позивача не стягувалися. Позивач є здоровим, працездатним тому має можливість сплачувати аліменти в розмірі 1/4 частини всіх його видів доходу.

01 червня 2023 року представником відповідача адвокатом Слободенюк Г.М. на адресу суду направлено заяву про розгляд справи за відсутності сторони відповідача. Позовні вимоги не визнає в повному обсязі, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Клопотання про витребування доказів просить залишити без розгляду.

Представник позивача у своєму клопотанні від 02 травня 2023 року, просив суд розглядати справу за відсутності сторони позивача.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.03.2011 у справі № 2-1146/2011 стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 , на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи за 20 січня 20121 року та до досягнення дитиною повноліття (а.с.7-8).

23.11.2017 позивач уклав новий шлюб із ОСОБА_9 (а.с.9).

Від даного шлюбі у позивача народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.10).

Дружина позивача має двоє дітей від першого шлюбу сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.11-12). Вказані особи зареєстровані за однією адресою з позивачем (а.с.13).

Представником відповідача долучено до матеріалів справи наступні докази:

Рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 10.08.2017 у справі № 301/1530/17, яким задоволено позов ОСОБА_10 до ОСОБА_11 та стягнуто з останнього аліменти на утримання двох дітей в розмірі по 1000 грн., до досягнення найстаршою повноліття, починаючи з 27.07.2017 (а.с.50-53);

Відомості про наявність у ОСОБА_1 у власності транспортного засобу, 2005 року випуску (а.с.45)

Звіт про здійснення відрахування та виплати заробітної плати ОСОБА_1 , згідно з яким за період 2023 року, останньому було нараховано заробітну плату в розмірі 146 629,50 грн., з якої утримано аліменти в розмірі 36 107,52 грн.;

Звіт про здійснення відрахування та виплати заробітної плати ОСОБА_1 , згідно з яким за період 2022 року, останньому було нараховано заробітну плату в розмірі 184 278,00 грн., з якої утримано аліменти в розмірі 45 389,14 грн.;

Відомості з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно з якими, позивач має у власності земельну ділянку, площею 0,0965 га для індивідуального садівництва в с. Фурси Білоцерківського району Київської області;

Виписки з медичних карток стаціонарного хворого ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно з якими остання з 12.08.2022 до 16.08.2022 перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП КОР «Київська обласна дитяча лікарня № 2» та з 25.10.2021 до 13.11.2021 перебувала на стаціонарному лікуванні в в державному закладі «Український спеціалізований диспансер радіаційного захисту населення Міністерства охорони здоров`я України»; консультативні висновки медичних спеціалістів; протоколи МРТ дослідження; результати обстежень.

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

У частині першій статті 3 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року (далі - Конвенція) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до статті 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частинами першою та другою статті 27 Конвенції встановлено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»).

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Звертаючись до суду з позовом про зміну (зменшення) розміру аліментів, позивач посилався на те, що у нього змінився сімейний і матеріальний стан, оскільки від іншого шлюбу з ОСОБА_9 він має спільного сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Крім того, на його утриманні перебувають двоє дітей нової дружини від першого шлюбу.

Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що розмір аліментів, стягнутий з позивача на користь відповідача на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідає вимогам сімейного законодавства, а його зменшення у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні двох дітей, без доведення погіршення його майнового становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від шлюбу з ОСОБА_2 доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та суперечите її інтересам.

Крім цього, суд враховує, що донька позивач від першого шлюбу має ряд хронічних захворювань та періодично проходить медичні обстеження та лікування, у тому числі і в умовах стаціонару, що потребує, в свою чергу, додаткових витрат.

Суд зазначає, що двоє дітей, з якими позивач проживає з новою дружиною, не є його рідними дітьми, на їх утримання за рішенням суду стягуються аліменти з їх батька, крім цього старший син нової дружини позивача ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 досягне повноліття.

За таких обставин суд приходить до висновку про доцільність ухвалення рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Правова позиція у подібних за змістом правовідносинах висловлена у постановах Верховного Суду 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20; від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц; від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19.

Судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору, згідно з вимогами частини першої статті 141 ЦПК України суд вирішує покласти на позивача.

Керуючись ст. 12, 13, 76, 77, 81, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів відмовити.

Судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору, залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: матеріали справи не містять.

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: матеріали справи не містять.

Суддя М. М. Бебешко