ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/718/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" вересня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Кирик К. С., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: орган опіки та піклування Печерської районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання малолітньої дитини,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2018 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2 , відповідач) про визначення місця проживання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі також - ОСОБА_4 , дитина, син), з матір`ю.

Ухвалою від 23.07.2018 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

02.01.2019 відповідач ОСОБА_2 пред`явив зустрічний позов про визначення місця проживання сина з ним.

В підготовчому засіданні 31.01.2019 суд прийняв до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов.

Протокольною ухвалою від 19.04.2018 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті.

23.01.2020 від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява про залишення її позову без розгляду.

Разом з тим чинне цивільне процесуальне законодавство встановлює обмеження щодо можливості залишення позову без розгляду за заявою позивача в залежності від стадії розгляду справи.

Так, згідно з пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Розгляд справи по суті розпочинається з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті (частина третя статті 217 ЦПК України).

Розгляд справи по суті розпочався 14.06.2019, а тому правові підстави для залишення позову без розгляду за заявою позивачки відсутні.

Водночас з матеріалів справи вбачається, що після подання позивачкою заяви про залишення її позову без розгляду суд продовжив розгляд справи по суті в судових засіданнях 29.03.2023, 24.04.2023, 22.05.2023, 15.06.2023, 14.09.2023, у які позивачка не з`явилась, хоча про розгляд справи повідомлялась у встановленому законом порядку шляхом надіслання судових повісток за наявними у справі адресами її місця проживання, про зміну свого місця проживання вона суд не повідомляла.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За положеннями статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 13 ЦПК України).

За правилами цивільного судочинства учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (статті 43, 44 ЦПК України).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно зі статтею 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з приписами пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічна норма міститься і у частині 5 статті 223 цього Кодексу.

Отже ураховуючи, що належним чином повідомлена позивачка повторно не з`явилася в судове засідання та не подала заяву про розгляд справи за її відсутності, наявні підстави для залишення первісного позову без розгляду.

Керуючись частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257, статтями 260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання малолітньої дитиниз матір`ю залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана 14.09.2023