Справа № 2-5507/2002
Провадження № 2-р/357/7/23
У Х В А Л А

04 грудня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Бебешко М. М. ,

при секретарі Мартиненко Є. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 , про роз`яснення судового рішення,

В С Т А Н О В И В:

22 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про роз`яснення судового рішення, в якій просить суд роз`яснити рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 серпня 2002 року у справі № 2-5507/2002 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про зміну ідеальних долей в праві власності на жилий будинок.

Заява обґрунтована тим, що у резолютивній частині рішення суд вирішив, позов задоволено, а саме визнано за ОСОБА_2 право власності на 58/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1 на суму 57485 грн. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 42/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1 на суму 42243 грн. Проте зазначене рішення не є зовсім зрозумілим в частині не вказаних номерів квартир ( кв. АДРЕСА_2 ), яким належать частини будинку. Тому просив надати роз`яснення щодо причин не зазначення в резолютивній частині рішення номерів квартир АДРЕСА_3 і 2 домоволодіння АДРЕСА_1 , належних ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , враховуючи, що такі номера були зазначені у позовній заяві ОСОБА_2 та відповідно в технічній документації на домоволодіння, а також роз`яснити яким конкретно квартирам домоволодіння АДРЕСА_1 належать зазначені в рішенні частки права власності в розмірі 58/100 і 42/100.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2023 вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення (ч. 3 ст. 271 ЦПК України).

Розгляд заяви призначено до розгляду на 04.12.2023 року.

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалась.

Відповідно до ч.1 ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Згідно з ст.129-1 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Отже, за змістом статті 271 ЦПК України, роз`яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Зі змісту зазначеної статті також убачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 233/3676/19 вказано, що "необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення".

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Отже, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Аналіз заяви про роз`яснення судового рішення свідчить про те, що в ній фактично ставиться питання про зміну рішення, внесення в нього нових даних, що не може бути вирішено в порядку, передбаченому ст. 271 ЦПК України

Враховуючи викладене, суд вважає, що в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення необхідно відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 18, 260, 271, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 серпня 2002 року у справі № 2-5507/2002 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про зміну ідеальних долей в праві власності на жилий будинок.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Бебешко