ПОСТАНОВА

Іменем України

16 листопада 2023 року м. Кропивницький

справа № 394/391/21

провадження № 22-ц/4809/704/23

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Головань А.М., Чельник О.І.,

за участю секретаря судового засідання Зубіцької Н. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 03 березня 2023 року та додаткове рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 09 березня 2023 року (суддя Партоліна І.П.),-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у червні 2021 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіт матері ОСОБА_3 , укладений на користь брата позивача ОСОБА_2 07 лютого 2017 року, реєстраційний номер 94.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що він перебував у дружніх стосунках із матір`ю і при ознайомленні із заповітом звернув увагу, що рукописні записи в заповіті зроблені різними почерками, запис в графі про підтвердження спадкодавцем згоди зі змістом заповіту, на думку позивача, виконаний іншою особою, а не спадкодавцем. Вважає, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало її внутрішній волі.

Позивач стверджував, що матір не могла вчинити такого розпорядження і текст від її імені у заповіті написаний його братом ОСОБА_4 .

Відзив на позовну заяву не подавався.

Судове рішення

Рішенням Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 03 березня 2023 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виснував, що стороною позивача належними та допустимими доказами не доведено підстави позову, а саме щодо відсутності волевиявлення сторони заповісти своє майно на користь відповідача.

Додатковим рішенням від 09 березня 2023 року, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20 000 грн. 00 коп. Суд прийшов до висновку, що зазначена сума витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20 000 гривень є співмірною з огляду на розумну необхідність витрат для цієї справи з урахуванням виконаних робіт та витраченого часу по розгляду даної справи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із судовими рішеннями, позивач подав апеляційну скаргу, якою просить про скасування судового рішення Новоархангельського районного суду від 03.03.2023 про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним та додаткового рішення від 09.03.2023 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрат на правничу допомогу в сумі 20000 грн та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту від 07.02.2017, реєстровий номер 94 недійсним.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує про порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, що суд прийняв до уваги висновок експерта Сергія Петрова, яким не досліджені усі наявні зразки почерку та не надана відповідь на поставлені судом питання, що викликає сумніви в правильності висновку.

Висновок експерта є неповним, неясним і викликає сумніви в його правильності, позивач та його представник відповідно до ст. 113 ЦПК України заявили клопотання про проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Під час повторної експертизи належало дослідити всі надані позивачем вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_3 . Але Новоархангельський районний суд ухвалами від 07 жовтня 2022 року та 08 лютого 2023 року необґрунтовано відмовив позивачу у задоволенні клопотання про призначення додаткової, а потім повторної судово-почеркознавчої експертизи.

У ході судового провадження встановлені неправомірні дії приватного нотаріуса Малютяк А.В., яка не дотрималась вимог ст.ст. 41-44 Закону Закону України «Про нотаріат». Оскільки нотаріальна дія вчинялася поза межами робочого місця нотаріуса, ОСОБА_3 не мала змоги особисто звернутися до нотаріуса, написати заяву, надати необхідні документи та оплатити вчинення нотаріальних дій до їх початку.

Висновки суду є необґрунтованим через неправильну оцінку обставин справи. Встановлення дійсних намірів однієї із сторін правочину може бути з`ясовано нотаріусом за відсутності іншої сторони з метою виключення можливості стороннього впливу на її волевиявлення. На день оформлення заповіту ОСОБА_3 мала хвороби, які перешкоджали їй самостійно рухатися. У зв`язку з цим вона приймала ліки, серед інших диклофенак. Відповідно до Інструкції про застосування диклофенаку, він рекомендований лише для короткого курсу лікування (не більше 2 тижнів), побічними реакціями його застосування можуть бути порушення з боку центральної нервової системи, психічні порушення, запаморочення, порушення пам`яті, сплутаність свідомості, галюцинації, тощо.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про допит відповідача ОСОБА_2 та про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, а також про необхідність отримати висновок судово-медичного експерта (спеціаліста) щодо можливого впливу медичного препарату диклофенак, який вживала спадкодавець, на її психічний стан.

У відзиві на апеляційну скаргу сторона відповідача просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 03.03.2023 року та додаткове рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 09.03.2023 року, без змін. Стягнути з позивача на користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10 000,00 грн.

Вказує, що підставою позову була відсутність волевиявлення заповідача, оскільки на думку позивача, в графі про підтвердження згоди зі змістом заповіту, запис виконаний не спадкодавцем, а іншою особою. Доводи апеляційної скарги доповнили підстави звернення, що не було предметом дослідження судом.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що обґрунтованість вимог позивача спростовуються змістом оспорюваного заповіту та іншими матеріалами справи, які не містять доказів відсутності вільного волевиявлення заповідача на момент складання заповіту і порушення визначених законом умов його складання.

Суд першої інстанції, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, враховуючи встановлені судом обставини справи, дійшов вірного висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення позову.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 26 червня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі; встановлено строк для подачі відзиву.

29 червня 2023 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду в суді апеляційної інстанції на 06 вересня 2023 року, про що апеляційним судом постановлено відповідну ухвалу.

Учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи.

06 вересня 2023 року, у зв`язку з неможливістю автоматизованого розподілу судової справи між суддями, не створено склад колегії суддів (відпустки), розгляд справи відкладено на 07 листопада 2023 року.

У судовому засіданні 07 листопада 2023 року розгляд справи відкладено на 16 листопада 2023 року, за наслідком задоволеного клопотання сторонни позивача про необхідність підготуватися до слухання.

Ухвалою суду від 07 листопада 2023 року продовжено ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Репело Олександр Вікторович, строк, встановлений в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 26 червня 2023 року для подачі відзиву апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 03 березня 2023 року та додаткове рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 09 березня 2023 року.

Про участь сторін в суді апеляційної інстанції

Представники сторін надали пояснення в суді, відповідно підтримали свої правові позиції, виказали відношення до судового рішення, апеляційної скарги.

Адвокат Мазуренко Н.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 подала уточнююче клопотання до викладеного в апеляційній скарзі про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи та висновку судово-медичного експерта. Просить також призначити судово-почеркознавчу експертизу, поясненнями конкретизувала необхідність "нової" експертизи.

Ухвалою колегії суддів в задоволенні клопотання відмовлено, з підстав в ній зазначених.

Обставини справи

07 лютого 2017 року ОСОБА_3 склала заповіт, що посвідчений приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А. В., зареєстрований в реєстрі № 94, яким заповіла сину ОСОБА_2 усі свої права та обов`язки, які належать їй на момент складення цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому та все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати ОСОБА_3 на день смерті і на що за законом вона матиме право.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, про що Новоархангельським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис 67.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на спадкове майно.

Відповідно до копії спадкової справи № 207/2018, заведеної у приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А. В. заяви про прийняття спадщини подали її син ОСОБА_2 та син ОСОБА_1 . Заяву про відмову від прийняття спадщини подав чоловік померлої ОСОБА_5 .

Приватний нотаріус Новоархангельського районного нотаріального округу Малютяк А.В. 01.02.2019 року письмово надала повідомлення ОСОБА_1 про те, що від імені ОСОБА_3 був посвідчений заповіт 07.02.2017 року за реєстровим № 94 і внаслідок неподання інформації щодо наявних підстав спадкування в порядку вимог ст. 1241 ЦК України, останнього усунуто від права на спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч.ч. 1-2, 4-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції зазначеним вимогам цивільного процесуального законодавства України повністю відповідає, за наступного.

Спірні правовідносини виникли, у зв`язку з відкриттям спадщини, реалізації права на спадкування, оспорювання заповіту.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Загальні вимоги до форми заповіту та порядку його посвідчення встановлені статтями 1247, 1248 ЦК України, відповідно до яких заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 12511252 цього Кодексу.

Заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним (частина перша статті 1257 ЦК України).

Згідно зі статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою, третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин).

Статтею 203 ЦК України передбачені такі вимоги: зміст правочину не може суперечити цьому ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Заповіт, як односторонній правочин, має відповідати загальним правилам ЦК України щодо недійсності правочинів.

Недійсними є заповіти: 1) в яких волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі; 2) складені особою, яка не мала на це права (особа не має необхідного обсягу цивільної дієздатності для складання заповіту); 3) складені з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення (відсутність нотаріального посвідчення або посвідчення особами, яке прирівнюється до нотаріального, складання заповіту представником тощо).

Згідно з частиною другою статті 1257 ЦК України за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

Позивач є спадкоємцем матері ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23.11.2018 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тобто реалізував право на спадкування, відтак вправі оспорювати заповіт, претендує на спадщину. Підстава визнання недійсним заповіту, відсутність волевиявлення спадкодавця.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно із статтею 265 ЦПК України у судовому рішенні зазначаються: фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.

Суд зазначає, що згідно з процесуальним законом обов`язок доказування підстав позову (обставин) покладається на сторону, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень, а їх недоведеність є підставою для відмови у позові.

Надавши належну оцінку доказам у справі, суд першої інстанції дійшов абсолютно правильного висновку, що будь-якого підтвердження того, що не було волевиявлення спадкодавця чи зміст заповіту не відповідав її волі, позивачем не доведено.

Встановивши обставини спірних правовідносин, суд правомірно виснував про відсутність правових підстав для визнання заповіту недійсним.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про недоведеність, що підпис та рукописний текст у заповіті спадкодавець за життя не здійснювала, відтак не мала волевиявлення заповідати майно, оскільки всупереч вимогам статей 12, 13, 77, 78, 80 ЦПК України не представлені належні, допустимі та достатні докази обґрунтування підстав позову.

Відповідно до статті 1248 ЦК України, нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. Нотаріус може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. У цьому разі заповіт має бути вголос прочитаний заповідачем і підписаний ним. Якщо заповідач через фізичні вади не може сам прочитати заповіт, посвідчення заповіту має відбуватися при свідках (стаття 1253 ЦК України).

Розпорядження стосовно залишення всього майна своєму синові ОСОБА_3 прочитано вголос та особисто нею підписаний, заповіт відповідає вимогам закону.

Судом першої інстанції в порядку дослідження доказів заслухані пояснення свідка приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу Малютяк А.В., яка пояснила, що заповідач мала проблеми із ногами, не могла піднятись на другий поверх її робочого місця і тому її було викликано додому до заповідача. Нею встановлювалась дієздатність, здатність розуміння, заповідач, прочитавши текст заповіту, власноручно підписала заповіт, виказала своє волевиявлення.

Нотаріус стверджує, що рукописний текст та підпис вчинені особисто заповідачем, без участі сторонніх осіб, зокрема набувача за заповітом, відповідача ОСОБА_6 .

Для перевірки доводів позивача, за його клопотанням ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 25 листопада 2021 року у справі було призначено судово-почеркознавчу експертизу.

За висновком експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 02 серпня 2022 року № 1183/22-27, підпис від імені ОСОБА_3 у заповіті від 07.02.2017, складеному від імені ОСОБА_3 , посвідченому приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А. В. та зареєстрованому в реєстрі за № 94 від 07.02.2017, який міститься в графі «Підпис:___», виконано самою ОСОБА_3 .

Поставлене судом в ухвалі суду питання щодо рукописного тексту, експертом не вирішувалось внаслідок ненадання вільних зразків почерку ОСОБА_3 відповідно до вимог пунктів 1.3,1.4, 1.5 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5( в редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року № 1950/5).

Посилання позивача на те, що заповіт є недійсним, оскільки в графі про підтвердження спадкодавцем згоди зі змістом заповіту рукописний запис виконаний іншою особою, а не спадкодавцем, обгрунтовано не прийнято судом до уваги, оскільки сам текст запису у заповіті: «Цей заповіт прочитаний мною вголос, суть і значення мені зрозуміло та підписано при здоровому розумі та ясній пам`яті власноручно» міститься перед підписом заповідача. Відносно підпису заповідача здійснений висновок експерта, про те що підпис виконаний самою ОСОБА_3 .

Тому, суд обґрунтовано визначився, що воля заповідача, виражена у формі заповіту є волевиявленням померлої та не викликає сумнівів у її правомірності.

Доводи апеляційної скарги зводяться до непогодження зі встановленими судом обставинами та переоцінки доказів. Більш того, обсяг доводів апеляційної скарги розширив підстави позову, що суперечить вимогам ст. 367 ЦПК.

Стороною апелянта акцентується також увага в скарзі про відмову судом призначити повторну судово-почеркознавчу експертизу, ухвала суду від 08.02.2023 . Запропонував питання : чи рукописний текст у заповіті від 07.02.2017 року «Цей заповіт прочитаний мною вголос, суть і значення мені зрозуміло та підписано при здоровому розумі та ясній пам`яті власноручно», запис « ОСОБА_3 » виконаний громадянкою ОСОБА_3 чи ОСОБА_2 ? Відмовляючи суд застосував норму процесуального законодавства, яка обумовлює за яких підстав призначається повторна експертиза, що не дотримано позивачем. До того ж позивачем розширене коло питань, зокрема, стосовно належності рукописного тексту відповідачеві. Більш того правильно загострено, що відсутні заперечення сторони щодо експертизи самого підпису спадкодавця.

Всі вище обставини враховані апеляційним судом, одночасно з поясненнями/запереченнями сторін, дослідженням підстав позову, обсягу доказів.

За вищевикладеного апеляційна скарга є необґрунтованою і не підлягає задоволенню, а рішення суду підлягає залишенню без змін.

Додаткове рішення

Додатковим рішенням Новоархангельського районний суд Кіровоградської області від 09.03.2023 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20 000 грн. 00 коп.

Представником відповідача надано суду акт виконаних робіт від 06 березня 2023 року із зазначенням наданих послуг, а також квитанцію від 03 березня 2023 року на суму 5 000 грн 00 коп. Судом прийнято до уваги, що розмір витрат на правничу допомогу адвоката в сумі 15 000 грн 00 коп., складає гонорар адвоката за представництво в суді, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги і відповідно до договору дана частина гонорару адвоката сплачується замовником протягом місяця після прийняття позитивного для замовника судового рішення.

Згідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_7 , містить прохальну частину щодо додаткового рішення без викладеного обґрунтування. На цьому акцентована увага колегією суддів, з`ясована позиція представника позивача адвоката Мазуренко Н.Ю., доводів незгоди не вказано.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються як в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в цих межах.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, відповідно до положень законодавства, відтак рішення не підлягає скасуванню, ст. 375 ЦПК.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 03 березня 2023 року та додаткове рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 09 березня 2023 року, без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді А.М. Головань

О.І. Чельник