Ухвала

28 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 753/4348/17

провадження № 61-13386ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в місті Києві Коломієць Олени Георгіївни, департаменту з питань державної реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав,

В с т а н о в и в:

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом,

в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення

державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в місті Києві Коломієць О. Г. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 12723382 від 28 квітня 2014 року, яким за

ОСОБА_2 зареєстровано право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня

2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року змінено, викладено його мотивувальну частину в редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

24 грудня 2022 року ОСОБА_1 (далі - заявник) надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасуватирішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження, заявником додано до касаційної скарги клопотання про поновлення цього строку. До касаційної скарги не долучено докази на підтвердження сплати судового збору за подання касаційної скарги.

У клопотанні зазначено, що постанову апеляційного суду позивач

отримала лише 26 жовтня 2022 року, а внаслідок російських ракетних

ударів по енергетичній структурі України (пов`язані з цим пошкодження електромереж, відсутність мобільного зв`язку, неконтрольоване відключення електроенергії) існують об`єктивні труднощі не тільки

з використанням комп`ютера та використанням мережі Internet, але й взагалі можливістю працювати. Так, у період з 30 жовтня 2022 року

до 24 грудня 2022 року внаслідок стихійних відключень електрики позивач фактично була позбавлена об`єктивної можливості належним чином підготувати та направити до суду касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 19 січня 2023 року визнано наведені

у клопотанні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень неповажними. Касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надання доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, а також подання належного обґрунтування причин пропуску строку касаційного оскарження рішень судів першої й апеляційної інстанцій з моменту отримання копії постанови суду апеляційної інстанції, зобов`язано надати відповідні письмові докази в підтвердження таких виняткових обставин. Крім того, зобов`язано надати документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

30 січня 2023 року заявник засобами поштового зв`язку на адресу Верховного Суду надіслала заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.

До заяви додано квитанцію про сплату судового збору, докази, що підтверджують дату отримання (26 жовтня 2022 року) копії оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, а також заяву, в якій позивач щодо об`єктивних підстав для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження зазначала, що у зв`язку із запровадженим військовим станом, ракетними обстрілами, повітряними тривогами, пошкодженням інфраструктури, відключеннями електроенергії, мобільного зв`язку та мережі Internet у період з 26 жовтня 2022 року до 24 грудня 2022 року вона була позбавлена можливості підготувати та направити касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2023 року визнано наведені у клопотанні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень неповажними. Касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку із належним обґрунтуванням причин пропуску строку касаційного оскарження рішень судів першої та апеляційної інстанцій з дати отримання копії постанови суду апеляційної інстанції та надати відповідні письмові докази в підтвердження таких обставин.

02 вересня 2023 року позивач засобами поштового зв`язку на адресу Верховного Суду надіслала заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.

У заяві зазначено, що постанову апеляційного суду позивач

отримала лише 26 жовтня 2022 року, а внаслідок російських ракетних

ударів по енергетичній структурі України (пов`язані з цим пошкодження електромереж, відсутність мобільного зв`язку, неконтрольоване відключення електроенергії) існують об`єктивні труднощі не тільки

з використанням комп`ютера та використанням мережі Internet, але й взагалі можливістю працювати. Починаючи з 10 жовтня 2022 року місто Київ готувалося до екстреної евакуації населення у зв`язку з плановим відключенням електроенергії. З 19 листопада 2022 року ситуація погіршилася, внаслідок чого 21 листопада 2022 року позивач була вимушена виїхати до Львівської області за місцезнаходженням успадкованого нею майна, де практично не було ні зв`язку, ні електропостачання. Так, внаслідок стихійних відключень електрики позивач фактично була позбавлена об`єктивної можливості належним чином підготувати та направити до суду касаційну скаргу. Посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22.

Розглядаючи заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд виходить із такого.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Причини пропуску строку на касаційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані

з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним,

а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом

і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року

у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не

є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за причин, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata».

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху

у судовому процесі.

Із урахуванням наведених положень національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, зазначені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судом не можуть бути визнані поважними, оскільки надані докази не підтверджують поважності причин пропуску строку на подання касаційної скарги і не є такими, які об`єктивно унеможливлювали подання касаційної скарги у визначений законом строк.

Доводи заявника щодо запровадження військового стану, ракетних обстрілів, повітряних тривог, пошкодження інфраструктури, відключення електроенергії, мобільного зв`язку та мережі Internet не можуть бути підставою для поновлення строку на звернення з касаційною скаргою

24 грудня 2022 року на постанову апеляційного суду, отриману позивачем 26 жовтня 2022 року. Заявник не подала до суду належних та допустимих доказів, що протягом всього зазначеного періоду відбувалися події, які перешкоджали їй вчасно звернутися до суду з касаційною скаргою. Згідно

з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, самий лише факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку.

При цьому слід приймати до уваги, що воєнний стан дійсно може бути поважною причиною пропуску строків, утім оцінка підстав пропуску строку

є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається.

В цій справі заявником не вказано конкретних обставин, які б дійсно унеможливлювали подання касаційної скарги або підтверджували наявність перешкод у поданні касаційної скарги. Посилання у клопотанні на ракетні обстріли, повітряні тривоги та відключення електроенергії, мобільного зв`язку та мережі Internet не можна вважати такими обставинами, оскільки суду не надано належних та допустимих доказів існування їх на постійній основі та на доведення того, що вони об`єктивно унеможливлювали вчасне подання скарги.

Разом з цим, надана позивачем Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 29 серпня 2023 року про те, що ОСОБА_1 є власником будинку за адресою: АДРЕСА_2 не підтверджує її постійного проживання у Львівській області.

При цьому слід ураховувати, що державні установи, органи державної влади та органи місцевого самоврядування у вказаний позивачем період часу працювали у місті Києві у звичайному режимі, що також дає підстави для висновку про безпідставність та непереконливість доводів позивача.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки ОСОБА_1 подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення, які визнані касаційним судом неповажними, а також з посиланням на обставину, яка ухвалою суду від 19 січня 2023 року визнана неповажною, вказане свідчить про невиконання нею вимог ухвали Верховного Суду від 19 січня 2023 року, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження за її касаційною скаргою і є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У х в а л и в:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду

від 27 вересня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в місті Києві Коломієць Олени Георгіївни, Департаменту з питань державної реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. В. Сердюк