У х в а л а

І м е н е м У к р а ї н и

15 травня 2023 року

м. Київ

справа № 368/182/21

провадження № 61-5952ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу представника акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» - Бережної Наталії Миколаївни на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В с т а н о в и в:

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 05 січня 2023 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 18 вересня 2017 року, яка складається з тіла кредиту у розмірі 104 115, 66 грн станом на 03 лютого 2021 року. У задоволенні решти вимог АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з вказаним рішенням суду представник АТ КБ «ПриватБанк» подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року відмовлено АТ КБ «ПриватБанк» у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Кагарлицького районного суду Київської області

від 05 січня 2023 року, у зв`язку із тим, що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

19 квітня 2023 року представник АТ КБ «ПриватБанк» - Бережна Н. М. (далі - представник) надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року.

У касаційній скарзі представник просила суд касаційної інстанції скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року та передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції порушено норми процесуального права і неправильно застосовані норми матеріального права. Вважає, що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є поважними, оскільки в країні запроваджено воєнний стан. Окрім того, пропуск строку також пов`язаний з постійними тривалими повітряними тривогами та ракетними ударами по місту Києву та області, що змушувало перебувати в безпечних для життя місцях, з відключенням електроенергії. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд виявив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, дійшов передчасного висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки пропуск строку на апеляційне оскарження є незначним.

Дослідивши касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк», Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження ухвал судів першої та апеляційної інстанцій, визначених в пунктах 2, 3 частини першої цієї статті ЦПК, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі апеляційний суд виходив з того, що апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження та наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду визнані судом неповажними. Тому, посилаючись на частину четверту статті 358 ЦПК України, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно зі статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини четвертої статті 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Важливо зазначити, що для застосування частини четвертої статті 358 ЦПК України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суду необхідно надати належну оцінку причинам пропуску строку на апеляційне оскарження, з`ясувати, чи є ці причини такими, що об`єктивно перешкоджали подати апеляційну скаргу у визначений законом строк, коли особа отримала відповідне оскаржуване рішення суду, тобто ознайомилася з його змістом.

У статтях 127, 357, 358 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає апеляційну скаргу, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений (і на теперішній час), без посилання представника позивача на конкретні обставини, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме позивачу своєчасному зверненню до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 листопада 2022 року в справі № 560/15534/21).

Протягом дії воєнного стану суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами - може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 вересня 2022 року в справі № 500/1912/22).

Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими доказами. Під час воєнного стану поновленню підлягають лише процесуальні строки, порушені з поважних причин (повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетне чи інше збройне ураження території, де знаходиться адвокат та/або відповідний орган, окупація вказаної території тощо).

Встановлено, що рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 05 січня 2023 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, 16 лютого 2023 року представник АТ КБ «ПриватБанк» подав апеляційну скаргу із пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.

На виконання вказаної ухвали, 20 березня 2023 року представник АТ КБ «ПриватБанк» подав до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення апелянт посилається на запровадження в Україні воєнного стану, а також на те, що представник АТ КБ «ПриватБанк» - Мінін С.О. своєчасно не передав копію повного тексту оскаржуваного рішення до установи Банку.

В апеляційній скарзі представник АТ КБ «ПриватБанк» зазначив, що повний текст оскаржуваного рішення банк отримав на свою електронну адресу 17 січня 2023 року.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що 13 січня 2023 року представник АТ КБ «ПриватБанк» - Мінін С.О. отримав копію повного тексту оскаржуваного рішення, що підтверджується розпискою.

Таким чином, строк на апеляційне оскарження оскаржуваного рішення закінчується 13 лютого 2023 року, однак апеляційну скаргу подано до суду 16 лютого 2023 року, тобто поза межами тридцяти денного строку з дня вручення повного рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 05 січня 2023 року.

Апеляційний суд в оскаржуваній ухвалі правильно вказав, що саме введення в Україні воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення пропущених строків, а відтак будь-яких об`єктивних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для оскарження рішення у визначений законом строк, в апеляційній скарзі не наведено.

Крім того, апеляційний суд критично оцінив посилання апелянта на те, що представник АТ КБ «ПриватБанк» - Мінін С. О. своєчасно не передав копію повного тексту оскаржуваного рішення до установи Банку, оскільки вказане не може бути поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію апелянтом своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема вчинення усіх можливих та залежних від нього дій, спрямованих на своєчасне подання апеляційної скарги, апелянт не надав.

Вказано, що оскільки зазначені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можна визнати поважними, інших поважних причин для поновлення цього строку апелянтом не надано, то у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Доводи касаційної скарги щодо поважності причин пропуску строку на подання апеляційної скарги фактично є аналогічними тим, які вказані представником при поданні апеляційної скарги.

При цьому висновки апеляційного суду в цій справі узгоджуються з правовими висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, згідно з якою: Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Посилання представника АТ КБ «ПриватБанк» на постанови Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі № 520/899/18, від 30 жовтня 2019 року у справі № 548/2296/18, від 22 квітня 2020 року у справі № 355/1280/17, від 28 січня 2021 року у справі № 260/1888/20, від 14 квітня 2021 року у справі № 205/1129/19, від 11 серпня 2022 року у справі № 199/8478/21, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки обставини у зазначених справах не є подібними тим, що виникли у даній справі.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Згідно пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Встановивши, що підстави, вказані у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження АТ КБ «ПриватБанк» (строк на апеляційне оскарження пропущений через воєнний стан, а також те, що представник «АТ КБ «ПриватБанк» своєчасно не передав копію повного тексту оскаржуваного рішення до установи банку), є неповажними, суд апеляційної інстанції обґрунтовано відмовив у відкритті апеляційного провадження.

Підстав вважати, що апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права, немає.

Із змісту касаційної скарги випливає, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм матеріального та процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності ухвали Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись частинами четвертою - шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

У х в а л и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» - Бережної Наталії Миколаївни на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська