Справа № 199/3148/23
УХВАЛА

30.05.2023

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Спаї В.В.,

секретар судового засідання Подварченко А.Ю.,

ознайомившись із матеріалами позовної заяви прокурора - першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Костянтина Хаменушка в інтересах держави в особі Нікольської селищної ради Маріупольського району Донецької області до ОСОБА_1 та Дочірнього підприємства «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» про витребування земельної ділянки та скасування рішення про державну реєстрацію права оренди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.04.2023 р. відкрито провадження у цивільній справі за позовом прокурора - першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Костянтина Хаменушка в інтересах держави в особі Нікольської селищної ради Маріупольського району Донецької області до ОСОБА_1 та Дочірнього підприємства «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» про витребування земельної ділянки та скасування рішення про державну реєстрацію права оренди.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 ЦПК України).

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Після відкриття провадження у цивільній справі було встановлено, що позовна заява прокурора за формою та змістом повинна не відповідає вимогам, викладеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Однак, подана позовна заява не містить ціни позову, тому позивачу необхідно визначити відповідно до вимог законодавства вартість спірної земельної ділянки, надати докази її вартості та вказати ціну позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Крім того, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Розміри ставок судового збору визначаються відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Подана позовна заява містить вимогу майнового характеру (про витребування майна), а також вимогу немайнового характеру (скасування рішення про державну реєстрацію прав).

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При цьому, за вимогу майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 2 684,00 грн. і не більше 939 400,00 грн.

З позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2 684,00 грн.

До позовної заяви позивачем долучений документ про сплату судового збору в розмірі 4 368,00 грн. (а.с. 14).

Отже, позивачу необхідно визначитися із ціною позову, зазначив її у позовній заяві, та за умови встановлення факту сплати судового збору в розмірі, який не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», розмір яких зазначений вище, доплатити різницю та надати суду відповідний документ. Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/АНД р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0004627; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом подання позовної заяви із зазначенням ціни позову та її обґрунтування, а також її копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Керуючись ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву прокурора - першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Костянтина Хаменушка в інтересах держави в особі Нікольської селищної ради Маріупольського району Донецької області до ОСОБА_1 та Дочірнього підприємства «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» про витребування земельної ділянки та скасування рішення про державну реєстрацію права оренди залишити без руху.

Надати позивачеві строк для виправлення зазначених в цій ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві те, що, якщо позивач відповідно до ухвали судді у встановлений строк виконає вимоги, визначені в цій ухвалі, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 30 травня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині визначення розміру судового збору, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Спаї