Провадження № 2/369/349/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без розгляду)

18.05.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Києві цивільну справу №369/14890/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатова Д.Д. на розгляді перебувала цивільна справа №369/14890/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.11.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя - задоволено.

Накладено арешт на: 1/2 частину земельної ділянки, площею 0,0262 га, кадастровий номер :02:006:0280, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0; 1/2 частину квартири, загальною площею 149 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0; Заборонено вчиняти будь-які реєстраційні дії кадастровим реєстраторам у Державному земельному кадастрі та державним реєстраторам у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо:1/2 частини земельної ділянки, площею 0,0262 га, кадастровий номер :02:006:0280, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0; 1/2 частини квартири, загальною площею 149 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0.

Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Дідура М.О. щодо повторного автоматичного розподілу справи №490 від 06.10.2021 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 06.10.2021року, який проведений, у зв`язку з прийняттям рішення Першої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 21 липня 2021 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Усатова Д.Д. та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді внесення подання Вищій раді правосуддя про звільнення з посади судді; відсторонення судді Усатова Д.Д. від здійснення правосуддя, дану справу передано для розгляду судді Фінагеєвій І.О.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.10.2021 року прийнято до провадження цивільну справу №369/14890/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя, ухвалено продовжити підготовче провадження та призначити підготовче судове засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.07.2022 року підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник-адвокат Безпалюк Наталія Володимирівна повторно не з`явилися, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином і від них не надходила заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника. Причина неявки суду не відома.

У судове засідання відповідачі та їх представник не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином, представник відповідачів - адвокат Смірнов А.Ю. 02 березня 2023 року подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що систематична неявка до суду є зловживанням процесуальним правом з боку сторони позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається із матеріалів справи позивач ОСОБА_1 жодного разу не з`явилася в призначені судові засідання, будучи належним чином повідомленою про місце, дату, час проведення судових засідань, а саме:

- 07 листопада 2022 року (кореспонденція, направлена на адресу позивача, повернулась з відміткою «за закінченням терміну зберігання», представником позивача - адвокатом Безпалюк Н.В. 04 листопада 2022 року до суду надане клопотання про відкладення розгляду справи);

- 31 січня 2023 року (причини неявки не повідомила, відповідно до довідки про доставку SMS від 07 листопада 2022 року представник позивача - адвокат Безпалюк Наталія Володимирівна була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи за номером телефону НОМЕР_1 , який був зазначений нею при подачі до суду клопотання про вступ у справу як представника позивача);

- 02 березня 2023 року (причини неявки не повідомила, кореспонденція, направлена на адресу позивача, повернулась з відміткою «за закінченням терміну зберігання», представником позивача - адвокатом Безпалюк Н.В. 17 лютого 2023 року під підпис було отримано поштове рекомендоване повідомлення з повісткою про виклик до суду на 02 березня 2023 року);

- 18 травня 2023 року (причини неявки не повідомила, кореспонденція, направлена на адресу позивача, повернулась з відміткою «за закінченням терміну зберігання», представником позивача - адвокатом Безпалюк Н.В. 03 квітня 2023 року під підпис було отримано поштове рекомендоване повідомлення з повісткою про виклик до суду на 18 травня 2023 року).

Окрім того, позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Безпалюк Наталія Володимирівна зареєстровані у підсистемі «Електронний суд», отримували судові повістки про виклик до суду на призначенні дати та мали змогу як учасники судового процесу відслідковувати рух та стан розгляду справи.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Про судові засідання позивач був повідомлений завчасно. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяв про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду № 759/14068/19 від 30 листопада 2022 року, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, заявник, вказавши у позовній заяві свій номер мобільного телефону погодився та принаймні не заперечував, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, що в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Безпалюк Наталія Володимирівна, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилися до суду, позивач не підтримала вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за її відсутності не зверталася, її нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257, 268 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку поділу майна подружжя, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.О. Фінагеєва