Провадження №: 6/755/379/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" травня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Ганжа Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Приватний виконавець Бережний Ярослав Вікторович, Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про відстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20.05.2021 у справі № 755/19473/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

установив:

ОСОБА_1 звернулася із заявою про відстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20.05.2021 у справі № 755/19473/20 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором стоком на один рік - до 01.05.2024.

Заява обґрунтована тим, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 755/19473/20 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, у якій рішенням суду від 20.05.2021 позовні вимоги задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 47 138,39 грн. та судовий збір у розмірі 2 102 грн.

Зазначено, що в березні 2023 року позивачем отримано виконавчі листи, які передані на виконання приватному виконавцю Бережному Я.В., який в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_1 виніс 29.03.2023 постанови про відкриття виконавчого провадження, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, про стягнення з боржника основної винагороди, про арешт коштів боржника та про арешт майна боржника.

Заявник стверджує, що на даний час вона перебуває у складному фінансовому становищі, що значно утруднює виконання рішення суду. Вона являється пенсіонером та щомісячно отримує пенсійні виплати, що складають 7 713 грн. Після виходу на пенсію тривалий час намагалася знайти роботу, проте безуспішно, основною причиною для відмов слугував пенсійний вік, згодом пошук роботи став практично неможливим через збройну агресію росії проти України.

Також заявник зазначає, що протягом більше п`яти років вона мала та має багато судових справ, які стосуються її єдиного житла, а також її боргових зобов`язань перед банками щодо сплати кредитів. Так, 22.12.2022 була розглянута справа № 755/15189/20 за позовом ТОВ «Бенефіт майно» до ОСОБА_1 про виселення. 09 лютого 2022 року судом апеляційної інстанції розглянута справа № 755/9762/21 за позовом ТОВ «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якій стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 151 749,90 грн. 18 серпня 2022 року завершений розгляд справи № 755/6758/21 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Бенефіт майно», ТОВ «Кей колект» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним. 16 березня 2023 року ухвалене рішення у справі № 755/1874/22 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Бенефіт майно» про витребування квартири з чужого незаконного володіння.

Заявник вказує, що оскільки вона є людиною юридично не обізнаною та не має права на безоплатну правову допомогу, тому була змушена звертатися за отриманням професійної правової допомоги до адвокатів, постійно сплачуючи спочатку вартість юридичних консультацій, а згодом і за супровід адвокатами судових справ; ще має велику заборгованість зі сплати комунальних послуг. Також на даний час має ряд хронічних захворювань, які потребують тривалого та вартісного медичного втручання, придбання ліків та проходження процедур. 06 липня 2021 року їй було поставлено діагноз - периферичний неврит/нейропатія; ураження сідничного нерву; встановлений стан середньої тяжкості та призначено лікування. У період з 06.08.2021 по 20.08.2021 вона перебувала на лікуванні в неврологічному відділенні з діагнозом ускладненого остеохондрозу шийного відділу хребта, загострення вертеброгенного корінцевого синдрому зліва з м`язово-тонічними та статико-динамічними розладами; синдром підостного м`язу зліва; цереброваскулярна хвороба; гіпертонічна хвороба ІІІ ступеню, ДЕП ІІ ступеню з вестибулопатією, наслідки ГПМК за ішемічним типом в ВББ з правобічною пірамідною недостатністю. 01.08.2022 була госпіталізована з діагнозом інші судинні синдроми головного мозку цереброваскулярних синдромах. У серпні 2022 встановлений діагноз первинний гонартроз, двобічний, тому змушена на постійній основі періодично здавати аналізи та проходити лікування для підтримання ремісії хвороби. Наявні хвороби потребують періодичного обстеження та частого лікування для запобігання переходу стадії ремісії в стадію рецидиву, що тягне за собою витрачання значної суми, яка найчастіше становить більшу суму, аніж пенсія, яка є єдиним доходом. Застосування відстрочки виконання рішення суду не завдасть шкоди стягувачу.

В судовому засіданні заявник підтримала заявлені вимоги.

Представник заінтересованої особи АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомлено.

Представником АТ КБ «Приватбанк» Меркуловою В.В. до суду подано відзив на заяву у якому просить відмовити у задоволенні заявлених вимог.

Вислухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 20.05.2021 ухваленим у справі № 755/19473/20 позов АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором від 16.02.2011 станом на 26.10.2020 у розмірі 47 138,39 грн. та судовий збір у розмірі 2 102 грн. (а.с. 88-89 зв.).

Постановою Київського апеляційного суду від 29.10.2021 рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20.05.2021 залишено без змін (а.с. 126-135).

За заявленими вимогами ОСОБА_1 просить відстрочити виконання рішення суду на один рік до 01.05.2024, вказавши, що на даний час вона перебуває у складному фінансовому становищі, що значно утруднює виконання рішення суду, оскільки єдиним її доходом є пенсія розміром 7 713 грн. на місяць, при цьому знайти роботу змоги не має через свій вік. Протягом більше п`яти років вона мала та має багато судових справ, які стосуються її єдиного житла, а також її боргових зобов`язань перед банками щодо сплати кредитів. На даний час має ряд хронічних захворювань, які потребують тривалого та вартісного медичного лікування.

На підтвердження викладених у заяві обставин надано копії судових рішень, медичних документів та чеків аптек про придбання медикаментів.

Згідно положень ч. ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

З практики Європейського суду з прав людини вбачається, що визначене статтею 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; і саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; водночас ухиленням від виконання цього обов`язку є перекладення державою відповідальності за фінансове забезпечення організації виконавчого провадження на особу, на користь якої ухвалене судове рішення; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава і її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (§ 43 рішення у справі «Shmalko v. Ukraine» від 20 липня 2004 року, § 84 рішення у справі «Fuklev v. Ukraine» від 7 червня 2005 року, § 64 рішення у справі «Apostol v. Georgia» від 28 листопада 2006 року, §§ 46, 51, 54 рішення у справі «Yuriy Nikolayevich Ivanov v. Ukraine» від 15 жовтня 2009 року).

Верховний Суд у постанові від 04.05.2020 по справі № 2-1927/11 зазначив, що при вирішенні заяв відповідно до ст. 435 ЦПК України слід мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Вирішуючи питання про можливість задоволення вимог заяви про відстрочення виконання рішення суду, суд звертає увагу на наступне.

Згідно п. 7 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є обов`язковість судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Аналогічне положення міститься також в частині 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», якою визначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Виходячи з вимог вказаних вище норм закону вбачається, що відстрочка рішення суду може бути застосована судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строки і порядок, передбачений чинним законодавством.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 10 Постанови "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження" від 26.12.2003 № 14, задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При цьому, виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

Відтак, з аналізу наведених норм слідує, що відстрочення виконання рішення можливе лише у виняткових випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Досліджуючи обставини, на які вказує заявник, як на підставу для відстрочення виконання рішення суду, суд вважає, що посилання на складне матеріальне становище та стан здоров`я не свідчить ні про винятковість, ні про поважність причин невиконання рішення суду.

При цьому, доказів на підтвердження свого майнового стану заявником не надано, а подані копії медичних документів та квитанцій про придбання медикаментів не доводять факту щодо неможливості виконання рішення суду та не мають характеру особливих або виключних обставин, що відповідно до вимог ст. 435 ЦПК України, є обов`язковою умовою для відстрочення виконання судового рішення.

Наявність ряду судових рішень стосовно квартири заявника та боргових зобов`язань заявника третім особам також не можуть слугувати підставою для відстрочення виконання рішення суду.

Поряд з цим, заявником не надано будь яких доказів на доведення того факту, що її майновий стан зміниться через рік та після 01.05.2024 вона буде взмозі виконати рішення суду про сплату АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості.

Отже, суд вважає, що зазначені заявником доводи про неможливість виконати рішення суду не є підставою для відстрочки виконання судового рішення.

З огляду на наведене, відстрочення виконання рішення суду суперечить інтересам стягувача, який заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене, оскільки судом встановлено відсутність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим у розумінні ст. 435 ЦПК України, правові підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст. ст. 353, 435 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Приватний виконавець Бережний Ярослав Вікторович, Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про відстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20.05.2021 у справі № 755/19473/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 30.05.2023.

Суддя