Справа № 147/1357/23
Провадження № 2/147/356/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Натальчук О.А.,

із секретарем Свистун А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Тростянецької селищної ради Гайсинського району, в якому просить визначити їй додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув її чоловік, який був військовослужбовцем та проходив військову службу по мобілізації безпосередньо в зоні бойових дій. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме: житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 ; земельну ділянку, площею 0,2500 га, кадастровий номер :02:003:0039; земельну ділянку площею 0,1445 га, кадастровий номер :02:003:0040; транспортний засіб марки Chery моделі Amulet, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Заповіт за життя не залишав, спадщину після його смерті ніхто не приймав, що підтверджується витягом із спадкового реєстру. Позивачка зазначила, що з початком повномасштабного вторгнення РФ на територію України, законодавцем було запроваджено зупинення перебігу вказаного 6-місячного строку для прийняття спадщини або відмови від неї. Звернувшись до нотаріуса 13.09.2023, тобто після 6 місяців після смерті спадкодавця, отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки ОСОБА_1 вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини. Їй було роз`яснено постанову Верховного суду у справі №676/47/21, якою надано оцінку пункту 3 постанови КМ України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, Верховний суд вважає, що вона суперечить статтям 1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Зазначає, що у зв`язку з колізією норм цивільного права та різними підходами до тлумачення цивільного законодавства судової та виконавчої гілок влади, вона пропустила 6-місячний строк для прийняття спадщини. Також зауважила, що пропустила встановлений законом строк через моральне пригнічення, що призвело до втрати психічних функцій, оптимальної працездатності та соціальної активності у зв`язку із загибеллю чоловіка.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Мемрик Покровського району Донецької області.

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.10.2023 дану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

18.10.2023 витребувано від приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Наревської М.Л. відомості чи зверталась будь-яка особа з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Мемрик Покровського району Донецької області, та був зареєстрований в с.Оляниця Гайсинського району Вінницької області. Також витребувано відомості про коло спадкоємців ОСОБА_2

06.11.2023 на виконання вимог ухвали суду від 18.10.2023 від приватного нотаріуса надійшла відповідь за №411/01-16 від 03.11.2023 .

06.11.2023 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в підготовче засідання не з`явився, представник позивача, адвокат Бодачевський Р.В. подав заяву про розгляд справи без його участі та участі ОСОБА_1 . Позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника Тростянецької селищної ради за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Так, згідно з ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У ст. 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 09.07.2002 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за №80. Прізвище дружини після одруження ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Мемрик Покровського району Донецької області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.6).

Також встановлено, та підтверджується сповіщенням начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 07.02.2023, що ОСОБА_2 загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 при виконанні обов`язків військової служби, завдань пов`язаних із захистом Батьківщини, незалежності та територіальної цілісності України (а.с.23).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на все належне йому майно, зокрема на: житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 , земельну ділянку (кадастровий номер :02:003:0039), що розташована в с.Оляниця Гайсинського району; земельну ділянку (кадастровий номер :02:003:0040), що розташована в с.Оляниця Гайсинського району; автомобіль марки Chery моделі Amulet, 2008 року випуску, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с.11-22) .

Згідно інформації начальника відділу з питань надання адміністративних послуг та державної реєстрації від 06.09.2023 №07-04/769/23, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований одиноко за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.26)

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу від 03.11.2023 №411/01-16, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, будь-які особи про прийняття спадщини після його смерті не зверталися. До нотаріуса після 6 місяців з дня смерті звернулася дружина померлого ОСОБА_1 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, при цьому не надавши жодні докази, які б свідчили про своєчасне прийняття нею спадщини (а.с.45).

Постановою приватного нотаріуса Наревської М.Л. від 13.09.2023 №319/02-31, позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, що належало ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини (а.с.9).

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд враховує наступне.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, відповідно до ст. 1261 ЦК України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 за законом. Після смерті останнього спадкова справа не заводилася, інші спадкоємці за законом та заповітом відсутні.

Як видно із матеріалів справи, ОСОБА_1 не була зареєстрована із спадкодавцем на час відкриття спадщини, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_2 , але пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Чинне законодавство України не містить визначення поняття «поважні причини» та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики.

Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався по теперішній час.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Таким чином, з 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок: на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст. ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

19.06.2023 набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця, та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, більш того, остання вважала, що діє у відповідності до вимог законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений, а інших спадкоємців, які б претендували на спадщину, немає.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Обґрунтовуючи судове рішення, крім іншого, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958, про те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами, що не має стати причиною усунення його від права спадкування, а тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1265, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4-13, 17, 18, 263, 265, 352-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Мемрик Покровського району Донецької області, тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач Тростянецька селищна рада, місцезнаходження якої: смт Тростянець, вул. Соборна, 77, Гайсинський район, Вінницька область, .

Повний текст рішення складено 30.11.2023.

Суддя О.А. Натальчук