Номер провадження: 22-ц/813/8723/23
Справа № 492/437/22
Головуючий у першій інстанції Гусєва Н.Д.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29.11.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі головуючого судді Громіка Р.Д., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 17 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та усунення перешкод у користуванні власністю,

встановив:

Рішенням Арцизького районного суду Одеської області від 17 жовтня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Не погодившись з вищезазначеним судовим рішенням, 26 листопада 2023 року адвокат Папіна С.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Так, по-перше, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, адвокатом Папіновою С.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , в апеляційній скарзі не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Більше того, колегія суддів зазначає, що згідно з абз. 1 ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

По-друге, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Апеляційна скарга підписана представником скаржника адвокатом Папіновою С.В. до апеляційної скарги не надано довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

По-третє, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак скаржником до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В прохальній частині апеляційної скарги скаржник просить відстрочити сплату судового збору.

Так, дійсно відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Насамперед варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Скаржником не надано жодних відомостей, що підтверджують її майновий стан.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на зазначене, скаржнику необхідно надати докази на підтвердження зазначених нею обставин щодо майнового стану, серед яких можуть бути дані про річний дохід скаржника за попередній календарний рік, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, докази що підтверджують розмір пенсії за попередній календарний рік, тощо, або документи що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

На виконання ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд врахував висновки щодо застосування норм права, викладені, зокрема, в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі №484/176/18.

Так, у позовній заяві було заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру та одна позовна вимога майнового характеру.

Судовий збір, що підлягав сплаті у суді першої інстанції, за позовними вимогами немайнового характеру становив 992,40 гривень.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті наступна ставка 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак для визначення розміру судового збору за подачу апеляційної скарги, на рішення суду першої інстанції, у суду апеляційної інстанції відсутня ціна позову, а тому скаржнику необхідно сплатити судовий збір, виходячи із ціни позову та у відповідності до положень Закону України «Про судовий збір», а також подати до апеляційного суду належні та допустимі докази, які підтверджують ціну позову.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) оскаржуване судове рішення скаржник отримав 15 серпня 2022 року, проте доказів, що підтверджують вищезазначені обставини, суду не надано, також такі докази відсутні в матеріалах справи.

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху, скаржнику пропонується усунути наведені недоліки, в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення скаржнику копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме:

- зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- надати довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника скаржника;

- подати до апеляційного суду належні та допустимі докази, які підтверджують ціну позову;

- подати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або зазначити підстави та надати докази на їх підтвердження щодо звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 17 жовтня 2023 року залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення зазначених недоліків, але не більше 10-ти днів з дня вручення скаржнику копії ухвали суду.

У наслідок невиконання цієї ухвали суду у зазначений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Р.Д. Громік