печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судових засідань Солонухи Д. Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Скріжалєвської Любові Петрівни про скасування заходів забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Скріжалєвська Любов Петрівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову вжитих на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 11.04.2002 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна.

В обґрунтування клопотання представник заявника зазначає, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.04.2000 накладено арешт на частини квартири АДРЕСА_1 зареєстрований Першою Київською державною нотаріальною конторою 03.11.2004, реєстраційний номер обтяження 1436733. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 18.07.2003 було затверджено мирову угоду між сторонами, проте, судом не було вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову та зняття арешту з належної заявнику частини квартири. Заявник вказує, що арешт накладений на належну йому частину квартири, порушує його право власності, а тому просить суд, що вирішував питання про накладення арешту на частину квартири, скасувати заходи забезпечення позову.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

Від представника заявника - адвоката Скріжалєвської Л. П. до суду надійшло клопотання про доручення додаткових доказів та розгляд справи без участі заявника та його представника, вимоги заяви підтримала та просила задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, заяву про скасування заходів забезпечення, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.04.2000 з метою забезпечення позову накладено арешт, зокрема, на спірне майно частину квартири АДРЕСА_1 , зареєстровану на ім`я ОСОБА_1 .

Згідно матеріалів заяви, справа ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна була передано до Дніпровського районного суду м. Києва.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18.07.2003 було затверджено мирову угоду між сторонами. Питання про скасування заходів забезпечення позову судом не вирішено.

Відповідно до відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, на частки квартири АДРЕСА_1 03.11.2004 зареєстровано Першою Київською державною нотаріальною конторою, обтяження - арешт (архівний запис).

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, право спільної сумісної власності на вказану квартиру, станом на 07.06.2021 зареєстровано за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Згідно копії Договору купівлі-продажу нерухомості від 21.01.1997 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були покупцями вказаної квартири.

Згідно ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Як визначено у ч. 7 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на зазначене, оцінивши вказані в заяві обставини для скасування заходів забезпечення позову, а також враховуючи фактичне виконання судового рішення, суд дійшов висновку, що подана заява підлягає задоволенню, оскільки підстави для збереження вжитих судом заходів забезпечення позову наразі відсутні, а наявність заборони щодо відчуження спірної квартири (арешт нерухомого майна) унеможливлює вільне розпорядження майном його власником.

Аналізуючи викладене, заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

Згідно ч.ч. 4, 11 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 18, 55, 158, пп. 15.5 п. 15 Розділу VIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Скріжалєвської Любові Петрівни про скасування заходів забезпечення позову - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.04.2000 б/н якою накладено арешт на частини квартири, що належать ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований Першою київською державною нотаріальною конторою 03.11.2004.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя Ю. Г. Головко