Справа № 752/4457/23
Провадження № 2/761/6753/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі головуючої судді Романишеної І.П., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛОАН", приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, третя особа приватний виконавець виконавчого округу Києва Клименко Роман Васильович про повернення незаконно отриманих грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява позивача.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10 березня 2023 року матеріали цивільної справи №752/4457/23 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛОАН", приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, третя особа приватний виконавець виконавчого округу Києва Клименко Роман Васильович про повернення незаконно отриманих грошових коштів передана за підсудністю на розгляд Шевченківського районного суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 квітня 2023 року для розгляду справи №752/4457/23 визначено суддю Романишену І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10.04.2023 року позовну заяву залишено без руху, встановлено процесуальний строк для усунення недоліків позову.

Копію ухвали суду було направлено на електронну адресу позивача та доставлено до електронної скиньки одержувача 18.04.2023 р., яка зазначена в позовній заяві, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка.

Відповідно до ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є: день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу(хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення позивача про наявність ухвали суду від 10.04.2023 р., що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Cтаном на 30.05.2023 р. недоліки позовної заяви не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом строку на усунення недоліків до суду не надходило.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відтак, оскільки ухвала про залишення без руху позовної заяви, позивачем, не виконана, приходжу до переконання, що позовну заяву слід вважати не поданою та повернути позивачу.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛОАН", приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, третя особа приватний виконавець виконавчого округу Києва Клименко Роман Васильович про повернення незаконно отриманих грошових коштів, - повернути позивачу з усіма доданими до позову документами.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА