Провадження № 2/761/2166/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого - судді Мальцева Д.О.

з участю секретаря Панчоха Д.А.

представники позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2

представник відповідача Спасова І.Г.

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача про призначення судової психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ТОВ «Ендотехномед» Медичний центр клініки «ГАРВІС» про відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представником позивача оголошено клопотання про призначення по справі судово-психологічної експертизи. Клопотання обґрунтовано тим, що внаслідок виконання лікарем ОСОБА_5 , що працює у відповідача, професійних обов`язків та надання медичної послуги відповідачем, що призвело до ушкодження здоров`я позивача, останній окрім майнової шкоди була завдана моральна (немайнова) шкода, розмір якої позивач оцінила у сумі 400000грн. Позивач зазначає, що саме внаслідок неналежної медичної послуги вона зазнала страждань. Для з`ясування обставин справи щодо спричинення позивачу страждань (моральної шкоди), завданих їй внаслідок неналежного виконання лікарем ОСОБА_6 , що працює у відповідача, професійних обов`язків та надання неякісної медичної послуги відповідачем, що призвели до ушкодження здоров`я позивача, необхідні спеціальні знання у галузі психології. Позивач вважає, що призначення судово-психологічної експертизи є доцільним і сприятиме всебічному та об`єктивному встановленню фактичних обставин справи.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання вважаючи його безпідставним.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши пояснення представників позивача, представника відповідача. Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи що спір виник з приводу відшкодування моральної шкоди, і для з`ясування питань чи була ситуація, надання медичної послуги психотравмувальною для позивачці такою, що викликала страждання внаслідок надання послуги неналежної якості, що потребує спеціальних знань у галузі психології, суд приходить до переконання, що клопотання про призначення експертизи є обґрунтованим та такми що підлягає задоволенню. Разом з тим, оскільки усі елементи складу цивільного правопорушення за наявності яких законодавець встановлює настання цивільно правової відповідальність будуть встановлюватись саме у судовому засіданні, суд вважає що посилання представника позивача про надання медичної послуги неналежної якості або неналежне виконання лікарями своїх професійних обов`язків є передчасним, а тому у цій частині суд відмовляє у задоволенні клопотання.

За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

На підставі ч. 3 ст. 103 ЦПК України, суд з урахуванням обставин справи вважає за необхідне доручити провести судову психологічну експертизу Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, враховуючи Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та перелік питань позивача, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

З огляду на те, що позивачем заявлено клопотання про призначення судової психологічної експертизи то оплату вартості цієї судової експертизи слід покласти саме на позивача В розпорядження експертної установи суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи.

Згідно із п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до ст. 251 ЦПК України, провадження у справі на час її проведення слід зупинити.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 12, 76, 81, 103, 104, 252, 253, 259, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

Клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ТОВ «Ендотехномед» Медичний центр клініки «ГАРВІС» про відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я та моральної шкоди - судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (адреса: м. Київ, вул.Смоленська, 6.).

На вирішення експертизи поставити питання:

1.Чи є у підекспертної ( ОСОБА_4 ) зміни в емоційному стані, індивідуально - психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин (надання медичної послуги ТОВ «Ендотехномед» Медичний центр Клініки «ГАРВІС».

2.Чи є ситуація, що досліджується за справою психотравмувальною для особи. Якщо так то чи завдані особі страждання (моральна шкода).

3.Чи спричинені ОСОБА_4 страждання ( моральна шкода) за умови надання ТОВ «Ендотехномед» Медичний центр Клініки «ГАРВІС» медичної послуги, що досліджується у даній цивільній справі. Якщо особі завдані страждання, який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання.

У задоволенні іншої частини клопотання відповідача відмовити.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

В розпорядження експертів надати матеріали даної цивільної справи.

Оплату проведення експертизи покласти на позивача.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи у відповідності до п 5 ч.1 ст.252 ЦПК України.

Ухвала про призначення експертизи підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст.ст.351-356 ЦПК України.

Суддя