Провадження № 2/625/27/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2023 р. с. Різуненкове

Коломацький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Скляренка М.О.,

за участю секретаря судового засідання Талавирі С.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селі Різуненкове Богодухівського району Харківської області заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислове об`єднання «Мрія» адвоката Власенка Вадима Івановича про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислове об`єднання «Мрія» про стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Коломацького районного суду Харківської області перебуває вищевказана цивільна справа.

31 травня 2023 року у судовому засіданні перед закінченням з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами і переходом до судових дебатів представником відповідача адвокатом Власенком Вадимом Івановичем в усній формі заявлено відвід судді, під головуванням якого відбувається розгляд справи, після чого представнику відповідача судом надана можливість подати відповідну заяву про відвід, оформлену у письмовому вигляді.

В поданій до канцелярії суду заяві про відвід судді, що зареєстрована в канцелярії суду 31 травня 2023 року вх. № 874/01-51/23, представник відповідача адвокат Власенко В.І. зазначив про існування у нього «обґрунтованої» підозри в упередженості головуючого у справі, з тих підстав, що за результатами розгляду поданого ним у цьому ж судовому засіданні клопотання про витребування письмових доказів суд залишив його без задоволення як таке, що подане з пропуском строку, встановленого ч. 3 ст. 83 ЦПК України, та в подальшому відмовлено у наданні часу для підготовки та подачі клопотання про поновлення строків на подання клопотань про витребування доказів, а також для підготовки самих клопотань про витребування доказів.

З огляду на вказане представник позивача просив задовольнити заявлений ним відвід та передати справу для розгляду суду в іншому складі.

Крім того представник відповідача просив суд розгляд заяви про відвід судді провести за його відсутності, а у разі незадоволення відводу - розгляд справи просив відкласти на іншу дату та надати йому строк для підготовки до судових дебатів.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилися, при цьому 17 травня 2023 року ОСОБА_2 , діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до канцелярії суду подав заяву за вх.. № 781/01-51/23, в якій просив розгляд справи провести за його відсутності, а також за відсутності самої позивачки (а.с. 81).

Дослідивши зміст письмового клопотання про відвід судді, врахувавши доводи представника відповідача, викладені у ньому, а також повідомлені ініціатором відводу у судовому засіданні усно, суд доходить наступного висновку.

Так, за правилами, визначеними ч1, ч. 2, ч. 5 та ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються. Питання про відвід вирішується невідкладно.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як визначено в ст.126 Конституції України, незалежність і недоторканість судді гарантується Конституцією і законами України. Вплив на суддю в будь-який спосіб забороняється.

Відповідно до §1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий суд, яке полягає, зокрема, у забезпеченні розгляду справи незалежним і безстороннім судом, що також закріплено і національним законодавством.

Як зазначалося вище, однією з підстав, що виключає участь судді у розгляді справи, визначеною п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України, є наявність інших обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому з врахуванням відсутності законодавчо визначених критеріїв обґрунтованості таких сумнівів, що пов`язується із їх можливим виникненням у кожній окремій справі в залежності від певних об`єктивно існуючих обставин, поведінки судді, його переконань, інших чинників, при розгляді відповідної заяви про відвід, суд вважає за доцільне зазначити, що такі критерії в певній мірі закріплені Бангалорськими принципами поведінки судді від 19 травня 2006 року, схваленими Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, а також Кодексом суддівської етики, затвердженим XI черговим з`їздом суддів України від 22 лютого 2013 року.

Так, ст. 10 та ст. 15 Кодексу суддівської етики визначено, що суддя повинен виконувати обов`язки судді безсторонньо і неупереджено, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи.

Згідно пункту 1.3 Бангалорських принципів суддя повинен не тільки виключати будь-які взаємовідносини, що не відповідають посаді, чи втручання з боку органів законодавчої та виконавчої влади, а й робити це так, щоб це було зрозуміло навіть сторонньому спостерігачу.

Пунктом 2.5. Бангалорських принципів закріплене правило, за яким суддя має заявити самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в його неупередженості.

Аналізуючи вищевказані закріплені правила можна зробити висновок, що виникнення сумніву у неупередженості судді не завжди пов`язується із якимись реально існуючими порушеннями, допущеними суддею, і для констатації того факту, що суддя не може брати участі у кримінальному провадженні та його відводу із цієї підстави іноді достатньо самого факту виникнення сумніву у неупередженості судді як в учасника кримінального провадження, так і у сторонньої особи.

Крім цього, критерії незалежності та об`єктивності суду, а також сумніви в безсторонності суду, як підстава для відводу судді, неодноразово були предметом розгляду Європейським судом з прав людини, який у відповідних рішеннях, ухвалених у справах «Моріс проти Франції» (Morice vs France №29369/10, п. 73), «Паунович проти Сербії» (Paunovic vs Serbia № 54574/07, п. 35), зазначив, що у разі виникнення сумнівів у відсутності неупередженості судді, його безсторонність слід оцінити за суб`єктивним і об`єктивним критеріями, зауваживши, що за суб`єктивний критерій повинні братися до уваги особисті переконання і поведінка певного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість в конкретній справі, а об`єктивний критерій визначає, чи дотримався суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості.

Також, Європейський суд з прав людини відповідними рішеннями у справах «Паунович проти Сербії» (Paunovic vs Serbia № 54574/07), «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein vs Switzerland № 33958/96), «Томан проти Швейцарії» (Thomann vs Switzerland № 33/1995/539/624) з приводу об`єктивного критерію звернув увагу на необхідність встановлення, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді.

Таким чином, відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно ж до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Зі змісту поданого представником відповідача письмового клопотання про відвід судді вбачається, що доводи ініціатора заявленого відводу зводяться виключно до його незгоди із процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи, пов`язаними із вирішенням відповідних заявлених представником відповідача клопотань про витребування доказів, а також про поновлення строків на їх подання.

Як вже зазначалося, згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

З цього приводу Європейський суд з прав людини у рішенні, ухваленому у справі «Булут проти Австрії» (Bulut vs Austria № 17358/90), вказав, що несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості.

Враховуючи вищевикладене, взявши до уваги те, що викладені ініціатором відводу доводи щодо наявності, на його думку, підстав, за яких суддя підлягав би відводу, і які в розумінні ст. 36 ЦПК України виключали б можливість участі судді у розгляді справи, є необґрунтованими, а тому подана представником відповідача заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

З приводу заявленого представником відповідача клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату та надання йому строку для підготовки до судових дебатів суд зазначає наступне.

Так, ст.ст. 240 та 223 ЦПК України закріплений вичерпний перелік підстав відкладення розгляду справи, при цьому у вказаному переліку така підстави як надання учаснику справи строку для підготовки до судових дебатів відсутня.

З огляду на вказане, враховуючи відсутність визначеної законом підстави для відкладення розгляду справи, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи на іншу дату, а тому вважає за доцільне продовжити розгляд справи.

Керуючись ст. ст. 36, 40, 223, 240, 258-260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислове об`єднання «Мрія» адвоката Власенка Вадима Івановича про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислове об`єднання «Мрія» про стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою.

В задоволенні клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислове об`єднання «Мрія» адвоката Власенка Вадима Івановича про відкладення розгляду справи на іншу дату відмовити, з огляду на що продовжити розгляд справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.О. Скляренко