Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/1080/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді Піщуліної І.С.,

з секретарем Івасенко М.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_1 та просить розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачем 21 вересня 2017 року, зареєстрований Овруцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, мотивуючи тим, що відносини в сім`ї та спільне життя з відповідачем не склалось, збереження сім`ї вважає неможливим та таким, що суперечить його інтересам.

Ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року у зазначеній справі відкрито провадження й вирішено розгляд цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

29 листопада 2023 року до суду надійшло клопотання, в якому відповідач просить надати строк для примирення з позивачем тривалістю 6 місяців, провадження у справі зупинити, мотивуючи тим, що бажає зберегти сім`ю, а також, що останній є військовослужбовцем й перебуває у зоні бойових дій, через що його психо-емоційний стан зазнав негативного впливу й він не в повній мірі віддає звіт своїм емоціям, його рішення про намір розірвати шлюб є передчасним.

Представник позивача надіслав суду заперечення й просив відмовити у задоволенні зазначеного клопотання відповідача, посилаючись на те, що спільне життя сторін у справі не складалось вже тривалий час, з березня 2022 року вони проживають окремо, більше року не підтримують шлюбні відносини та взагалі не спілкуються, а тому подальше збереження сім`ї позбавлене сенсу та суперечить інтересам позивача.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц (провадження № 61-33349св18) зроблено висновок по застосуванню статті 111 СК України та вказано, що "примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Закріплена у статті 111 СК України норма права є диспозитивною, тому суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства, а за обставинами справи існує реальна можливість примирення сторін.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що розумність строків розгляду справи судом є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною сьомою статті 240 ЦПК України визначена можливість суду у справі про розірвання шлюбу суд зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

З матеріалів справи справи вбачається, що сторони разом не проживають з березня 2022 року, спільного господарства не ведуть, фактично не підтримують шлюбні відносини протягом двох років, позивач категорично не бажає зберігати шлюб з відповідачем й наполягає на розірванні шлюбу.

Також, вирішуючи зазначене питання, суд звертає увагу на позовні вимоги позивача, на які розповсюджується скорочений строк розгляду справи, так як вказана категорія справ віднесена до справ, які можуть розглядатись у спрощеному провадженні.

Відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи зазначене вище, а також те, що позивач перебуває у складі Збройних сил України та знаходиться у зоні бойових дій й можливість примирення сторін не є реальною, що з моменту пред`явлення до суду позову про розірвання шлюбу, що мало місце у вересні 2023 року, позивач продовжує категорично наполягати на розірванні шлюбу, при цьому, відповідачем належно не обґрунтовано обставини справи, які свідчать про можливість примирення сторін, не надано суду доказів на підтвердження зазначених нею обставин, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про надання строку для примирення подружжя слід відмовити.

Щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, суд зважає на таке.

Пунктом 4 частини першої статті 251 ЦПК України встановлено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

З огляду на те, що обов`язок суду зупинити провадження виникає лише у випадку, коли судом надано сторонам строк для примирення, й зважаючи на наведене вище судом обґрунтування щодо відмови у задоволенні клопотання відповідача про надання строку для примирення, суд вважає, що підтави для зупинення провадження відсутні, а отже, в задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 111, 112 СК України, 240, 251, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення та зупинення провадження у справі відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя:Ірина ПІЩУЛІНА