справа № 462/1994/23
УХВАЛА

23 березня 2023 року Залізничний районний суду м.Львова у складі головуючої судді Румілової Н.М. при секретарі Петришак С.Б., розглянувши заяву про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування квартири недійсним,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_3 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 28 липня 2009 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом Другої Львівської державної нотаріальної контори Шершун Н.К. у реєстрі №3-1007.

Ухвалою суду від 07.2023 року у зв`язку зі смертю позивач ОСОБА_3 була замінена на правонаступника ОСОБА_1 .

22 березня 2023 року до суду звернулась відповідач по справі з зустрічним позовом, яким просить визнати недійсним Свідоцтво про право на спадщину від 19.09.2022 р., видане приватним нотаріусом Ясінським В.Є. після смерті ОСОБА_3 та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 нерухоме майно, а саме квартиру за адресою АДРЕСА_2 .

Крім того, 22 березня 2023 року відповідач ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою, якою просить в цілях забезпечення позову накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки позивач по справі ОСОБА_1 є власником цієї квартири та може в будь-який момент здійснити відчуження квартири, яка є предметом спору, що що може в майбутньому ускладнити виконання рішення суду у разі задоволення зустрічного позову.

Вказана заява розглядається судом без повідомлення сторін.

Вивчивши зустрічну позовну заяву та заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року забезпечення позову допускається на будь якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній (крім випадків, передбачених ч.4 ст.151 ЦПК ). Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися , зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Позов забезпечується шляхом, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, його метою є хоча і негайні, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Звертаючись з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, ОСОБА_2 наведено обгрунтовані підстави для застосування заходів забезпечення позову, надано належні та допустимі докази, а тому суд дійшов висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Таким чином заявлена вимога позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.149-150 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування квартири недійсним задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н.М.Румілова