УХВАЛА

Іменем України

29 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 127/22159/23

провадження № 61-15797ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 01 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом виселення та зняття з реєстрації,

В С Т А Н О В И В :

24 липня 2023 року ОСОБА_2 звернувся до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 з позовом про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом виселення та зняття з реєстрації.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 01 серпня 2023 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху з таких підстав: прохальна частина позовної заяви не конкретизована, не вказано прізвище, ім`я, по батькові осіб, щодо яких наявні вимоги; письмові докази належним чином не засвідчені; позовна заява написана від руки, текст якої не завжди є читабельним.

Надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і повернена позивачу.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12 вересня 2023 року позовну заяву визнано неподаною та повернено позивачу у зв`язку з неусуненням недоліків.

Суд першої інстанції зазначив, що нова редакція позовної заяви, а саме у пункті 2 прохальної частини, ОСОБА_2 просив суд: «зобов`язати ці особи виконати це негайно та надати власникові 1/2 частки цієї квартири - ОСОБА_2 ключі від вхідних дверей в цю квартиру та не чинити будь - який опір щодо вселення ОСОБА_2 в цю квартиру».

Отже, позивач не вказав прізвище, ім`я, по батькові осіб до яких пред`ялені вимоги і щодо якої квартири.

Короткий зміст та мотиви ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 01 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 12 вересня 2023 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції виходив з того, що висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви передчасний, ухвала про повернення позовної заяви постановлена з порушенням норм процесуального права.

Апеляційний суд вважає, що обставини, за яких позовну заяву було залишено без руху судом першої інстанції, а в подальшому повернено позивачу, не є такими, що перешкоджали суду першої інстанції вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Суд апеляційної інстанції встановив, що ОСОБА_2 на виконання вимог ухвали надав суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, а також в рукописній заяві про усунення недоліків зазначив прізвище, ім`я, по батькові осіб щодо яких є вимоги і щодо якої квартири, на що суд першої інстанції уваги не звернув.

Обраний позивачем неправильний (неконкретний, незрозумілий, не чіткий, не конкретизований) спосіб захисту не може бути підставою для повернення позову.

ОСОБА_2 уточнив позовну заяву та виклав її в письмовій формі із зазначенням обставин та підстав позову, а тому відсутні підстави для висновку про те, що подана позовна заява є частково нечитабельною.

Суд апеляційної інстанції також звернув увагу на те, що питання оцінки обґрунтованості позову (допустимості доказів) вирішується судом на наступних стадіях судового розгляду, тому суд не може з цих підстав залишати позовну заяву без руху та повернути її позивачу.

Вимоги касаційної скарги

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 01 листопада 2023 року.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_3 є неналежною відповідачкою у справі та їй завдано майнової і моральної шкоди.

Суд апеляційної інстанції не дослідив належним чином місце реєстрації відповідачки ОСОБА_3 .

Заявник зазначає, що суд апеляційної інстанції не звернув уваги на те, що позовна заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, а саме: позивач не підтвердив в позові, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом позову та з тих самих підстав; позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, не містить переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення щодо наявності у позивача оригіналів письмових або електронних доказів, копія яких додана до заяви.

ОСОБА_1 зазначає, що подані до позовної заяви документи належним чином не завірені та не відповідають вимогам Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020», затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року № 144.

Також, заявник зазначив, що позовна заява викладена недержавною мовою.

ОСОБА_1 просить скасувати постанову Вінницького апеляційного суду від 01 листопада 2023 року.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції щодо забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Відповідно до частин першої-третьої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи, зазначив, що позивач виконав вимоги ухвали суду першої інстанції про усунення недоліків та вимоги процесуального закону до подання позовної заяви.

Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції з огляду на таке.

Пред`явлення позову - це дія, яку вчиняє особа з метою захисту своїх прав, свобод чи інтересів (прав, свобод чи інтересів інших осіб) шляхом подання позовної зави до суду першої інстанції. Отже, пред`явлення позову є вольовим актом особи, спрямованим на захист своїх прав, свобод чи інтересів, який не залежить від прийняття судом щодо нього певного процесуального рішення - відкриття провадження у справі чи повернення позову.

Пред`являючи позов до суду, позивач визначає до відповідача матеріально-правову вимогу про поновлення порушеного права.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Верховний Суд зазначає, що незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для визнання позовної заяви неподаною і повернення її позивачу.

Отже, саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для ухвалення рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів і обґрунтованості позову - обов`язком суду під час розгляду справи, проте не є оцінкою на стадії відкриття провадження.

Суд апеляційної інстанції правильно зазначив, що встановлення належного відповідача у справі, чи аналіз обраного способу захисту не може бути підставою для повернення позовної заяви.

Суд апеляційної інстанції встановив, що позовна заява ОСОБА_2 містить вимоги до відповідачів, тому суд не може з цих підстав залишати позовну заяву без руху та повернути її позивачу.

Доводи касаційної скарги про те, що позивач не зазначив у позовній заяві про досудове врегулювання спору, суд касаційної інстанції не бере до уваги.

Законом може бути визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору (частина четверта статті 124 Конституції України).

Сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом (частина перша статті 16 ЦПК України).

Позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (пункт 6 частини другої статті 175 ЦПК України).

Заява повертається особі, яка її подала, у разі якщо до неї не додано доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору у випадку, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом (пункті 7 частини четвертої статті 185 ЦПК України).

Отже, Конституція України передбачає можливість встановити в законі обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору;

Законодавець визначив в процесуальному законі таку вимогу до позовної заяви, як необхідність зазначення в ній про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, незалежно від того чи мають вони обов`язковий характер. Разом з тим підставою для повернення позовної заяви є ненадання доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі є обов`язковими згідно із законом; на рівні закону законодавець не визначив обов`язкового досудового порядку усунення перешкод у користуванні житлом.

Доводи касаційної скарги щодо неналежно завірених копій документів та виклад позовної заяви недержавною мовою не можуть бути предметом перегляду, оскільки суди попередніх інстанцій не встановили таких недоліків позовної заяви.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Доводи та аргументи, наведені ОСОБА_1 у касаційній скарзі, не дають підстав для висновків про незаконність оскаржуваного судового рішення, тому правильне застосовування судом апеляційної інстанцій норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування, касаційна скарга є необґрунтованою.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 01 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом виселення та зняття з реєстрації відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак