Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/1668/23
Провадження № 2/644/586/23
29 листопада 2023 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:
Головуючого судді Бугери О.В.,
За участю секретаря судового засідання Радченко І.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
В судове засідання представник позивача не з`явився, при подачі позову просив проводити розгляд справи за їх відсутності та не заперечували проти винесення заочного рішення судом.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 29.05.2023 року подавала суду заяву про відкладення розгляду справи на термін не менше місяця, надання часу для ознайомлення, підключення її до підсистеми "Електронний суд", надання доступу до матеріалів спарви в електронному вигляді. Судом вікладався розгляд справи неодноразово після подання заяви відповідачкою, на 06.07.2023, 08.09.2023, 19.10.2023, 29.11.2023 року. На електронну адресу, зазначену в заяві відповідачкою від 29.05.2023 року, їй було повідомлено про право брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, звернення до Центру з надання безоплатної правової допомоги для вирішення питання про можливість надання їй правової допомоги, було надано доступ з 27.04.2023 року до всих матеріалів справи, що відскановані та прікріплені в системі "Електронний суд". Заяв про участь в режимі відеоконференції відповідачкою не подавалось, відзиву на позовну заяву до суду не надходило, заяв про відкладення розгляду справи до суду після 29.05.2023 року не подавалось.
Враховуючи неявку відповідачки та думку представника позивача, суд вважає за можливе проводити розгляд справи заочно, за відсутності сторін.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне. Між позивачем і відповідачкою 18.02.2011 року був укладений договір, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг у ПриватБанку, при цьому відповідачкою отримано платіжну картку із строком її дії до 11/14 року.
У анкеті-заяві зазначено, що відповідачка погоджується з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомлена та погодилась з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані їй для ознайомлення в письмовому вигляді.
Як вбачається з довідки наданої до позовної заяви, відповідачці було видано декілька кредитних карт, а саме 18.02.2011 року кредитна картка № НОМЕР_1 із строком дії до 11/14, в подальшому дана картка перевипускалась, в останнє відповідачці було видано 01.09.2021 року кредитну картку № НОМЕР_2 із строком дії до 08/25.
До позовної заяви також надано витяг з відкритого карткового рахунку на імя відповідачки, з якого вбачається зміна карткового номеру, зміна кредитного ліміту, операції відповідачки по зняттю та поповненню коштів, останнє погашення заборгованості відбувалось 26.06.2022 року шляхом внесення 16,33 гривень на картковий рахунок.
Згідно зі ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за вказаним договором. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1 ст. 1055 ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Згідно із частинами першою, другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Між сторонами укладено кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви, відпоідачка ознайомлена з умовами та правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, про що свідчить підпис відповідачки в анкеті-заяві. Позивач, взяті на себе зобов`язання по зазначеному договору виконав своєчасно та у повному обсязі. шляхом нарахування кредитного ліміту на картку та подальшого перевипуску картки. Відповідачка користувалась кредитними коштами, про що свідчить витяг з карткового рахунку, але погашення використаного кредитного ліміту відбувалось несвоєчасно та не в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Статтею 525 ЦК України передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Згідно із ч. 2 ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. У ст. 599 ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Не виконуючи належним чином зобов`язання за вказаним договором відповідачка порушила зазначені вище норми законодавства та умови кредитного договору. Згідно із ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Щодо доводів відповідачки, викладених в заяві від 29.05.2023 року про врахування настання форс-мажорних обставин суд зазанчає наступне.
ВС в постанові від 25 січня 2022 р. № 904/3886/21 зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести (1) факт їх виникнення; (2) те, що обставини є форс-мажорними (3) для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. При цьому, той факт, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що їх наявність може бути засвідчена відповідним компетентним органом.
Відповідно до регламенту Торгово-промислової палати України, остання засвідчує форс-мажорні обставини з усіх питань договірних відносин. Відповідно до листа від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1. Торгово-промислова палата України на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Відповідно до ч.1 ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
В даному випадку нарахувань за порушення зобов`язання, а саме, штрафу, пені, інфляційних витрат, 3% річних, не проводилось, а настання форс-мажорних обставин не звільняє від сплати суми кредитної заборгованості та відсотків, чи відкладення розгляду цього питання до завершення військового стану.
Таким чином, оскільки фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивача суму заборгованості за кредитом, що складається з тіла кредиту та відсотків.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені та документально підтверджені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2684,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 526, 530, 610, 611, 612, 617, 625-629, 1048, 1050, 1054 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 95, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.
Повний текст рішення виготовлений 29.11.2023 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційної інстанції.
Головуючий: суддя О.В. Бугера