РІШЕННЯ

Іменем України

Справа № 285/2689/23

провадження у справі № 2/0285/662/23

24 листопада 2023 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі головуючого судді Сусловця М.Г., за участі секретаря судових засідань Голяки Д.О. та осіб, які беруть участь у справі:

позивача: не прибув

відповідача: представник не прибув,

розглянувши у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Звягельської міської територіальної громади треті особи: Приватний нотаріус Звягельського районного нотаріального округу Плюйко Володимир Павлович, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_3 .Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,0892 га, кадастровий номер якої: :04:002:0195, що знаходиться по АДРЕСА_1 та автомобіля моделі (марки) - OPEL ZAFIRA, 2012 року випуску, державний реєстраційний номер - НОМЕР_1 , що перебуває на обліку в Центрі 1844 з «21» жовтня 2017 року і належить померлому батьку на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , виданого «21» жовтня 2017 року Центром 1844. Через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України та те, що вона з 07 серпня 2020 року по 21 квітня 2023 року перебувала за кордоном, зокрема в Республіці Польща, де завагітніла та народила дитину пропустила строк на прийняття спадщини.

Позивач у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, попередньо надавши заяву про розгляд справи без його участі.

Від третьої особи ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи без її участі. Просить у позові відмовити повністю.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача, ОСОБА_3 .Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,0892 га, кадастровий номер якої: :04:002:0195, що знаходиться по АДРЕСА_1 та автомобіля моделі (марки) - OPEL ZAFIRA, 2012 року випуску, державний реєстраційний номер - НОМЕР_1 , що перебуває на обліку в Центрі 1844 з «21» жовтня 2017 року і належить померлому батьку на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , виданого «21» жовтня 2017 року Центром 1844.

Відповідно до свідоцтва про народження № НОМЕР_3 ОСОБА_4 є донькою померлого ОСОБА_3 (а.с. 9).

27 квітня 2023 року позивач звернулася із заявою до приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Плюйка Володимира Павловича для отримання Свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою за вихідним № 222/02-31 від 27 квітня 2023 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з підстав пропуску установленого законом строку для прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені в заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом всієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

27 квітня 2023 року позивач звернулася із заявою до приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської областііз заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач з поважних причин своєчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через певні обмеження, а саме у зв`язку із тим, що позивач проживала за кордоном та через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

А відтак, з 24 лютого 2022 року для позивача були істотні труднощі для оформлення своїх спадкових прав у зв`язку з активними бойовими діями на території України.

Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, йому було повідомлено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини уже минув та для поновлення такого строку необхідно звернутися з позовом до суду.

Необізнаність спадкоємця щодо порядку та строків прийняття спадщини є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17).

Таким чином, наведені причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для позивача щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а відтак є поважними та наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті батька.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 200, 206,258-260 ЦПК України ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахуючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: