Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

31 травня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Маньківка, Маньківського району, Черкаської області у віці 83 років помер ОСОБА_3 , про що 24.05.2022 року складено відповідний актовий запис № 174, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 24.05.2022 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

Інформація, вказана у витязі № 2463/05-17 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 30.06.2021 року, підтверджує, що ОСОБА_3 був зареєстрований на час смерті в будинку АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 доводився чоловіком рідної баби позивача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Маньківка, Маньківського району, Черкаської області у віці 81 років, про що 27.11.2015 року складено відповідний актовий запис № 93, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 27.11.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маньківського районного управління юстиції у Черкаській області. В шлюбі вони перебували з 05.04.1969 року, проживали поряд в будинку поряд по АДРЕСА_1 , а після смерті баби, дід перебрався жити в будинок по АДРЕСА_2 , де проживала і проживає дотепер позивач разом зі своєю матір`ю.

Довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради Черкаської області від 27.11.2015р. №4020, видана матері позивача ОСОБА_5 , підтверджує, що вона дійсно за власні кошти поховала свою маму ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За життя ОСОБА_3 залишив заповіт, посвідчений державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., 21.08.2018 року, зареєстрований в реєстрі за №1298.

Даним заповітом ОСОБА_3 на випадок смерті зробив розпорядження, яким земельну ділянку площею 4,0865га, що розташована в адмінмежах Маньківської селищної ради Маньківського району Черкаської області, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР №145521, виданого Маньківським районним відділом земельних ресурсів Черкаської області 09 вересня 2004 року, заповів гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (позивачу по справі).

Після смерті ОСОБА_3 позивач у встановлений законом строк подала заяву про прийняття спадщини до Маньківської державної нотаріальної контори, де за заявою позивача заведено спадкову справу № 93 за 2022 рік.

15 квітня 2023 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., позивачу видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом у спадковій справі № 93 за 2022 рік, зареєстроване в реєстрі за № 574.

Даним свідоцтвом нотаріусом посвідчено, що на підставі заповіту, посвідченого 21 серпня 2018 державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., за Реєстровим № 1298, спадкоємцем зазначеного в цьому заповіті майна гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є - гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з земельної ділянки площею 4,0863га, що розташована в адмінмежах Маньківської селищної ради Маньківського району Черкаської області, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР №145521, виданого Маньківським районним відділом земельних ресурсів Черкаської області 09 вересня 2004. Кадастровий номер - :02:001:0103. Цільове призначення (використання) земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Право власності на спадкове майно зареєстровано 15.04.2023 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.04.2023 року № 329264360.

Тобто, дане спадкове майно після смерті ОСОБА_3 вже переоформлено на ім`я позивача у нотаріальному порядку в порядку спадкування за заповітом.

Разом з тим, після смерті ОСОБА_3 залишилось інше спадкове майно - житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 , присадибна земельна ділянка з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд ділянка площею 0,15га за цією ж адресою, кадастровий номер якої :01:001:1189, а також земельна ділянка (город) площею 0,1677га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер якої :01:001:1192.

Наявність та належність спадкового майна підтверджується свідоцтвом на право особистої власності на житловий будинок, свідоцтвами про право власності на нерухоме майно (земельні ділянки) з витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Також це підтверджується даними технічного паспорта на будинок садибного типу, розташованого по АДРЕСА_1 , виготовленого на замовлення позивача ПП «Уманський центр технічної інвентаризації».

З метою оформлення спадкових прав на вказане майно в порядку спадкування за законом, позивач звернулась до Маньківської державної нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу відповідних свідоцтв про право на спадщину.

25.03.2023 року згідно листа за №267/02-31 державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., позивачу надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.03.2023 року.

Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними спорудами, розташований в АДРЕСА_1 , присадибну земельну ділянку площею 0,15га за цією ж адресою, земельну ділянку площею 0,1677га для ведення особистого селянського господарства, що належали ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмова у видачі свідоцтв про право на спадщину на вказане спадкове майно мотивована тим, що ОСОБА_1 не було пред`явлено доказів родинних та інших відносин зі спадкодавцем, факту перебування на утриманні, як це вимагає пункт 4.2 та пункт 4.3 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій, що у свою чергу виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку. Також у постанові про відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину вказано, що було виявлено заповіт, посвідчений Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 27 травня 2009 року за р.№1350 від імені ОСОБА_3 на житловий будинок АДРЕСА_1 на ім`я дочки ОСОБА_2 . Тобто, це може свідчити про спір щодо спадкового майна, що загалом також виключає оформлення спадщини в нотаріальному порядку та змушує звертатись до суду з даним позовом. За таких обставин нотаріусом роз`яснено процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Згідно наведеної у вказаній постанові інформації нотаріусом повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 08.06.2022 року про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., була відкрита спадкова справа №93 за 2022 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіт, посвідчений Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 21 серпня 2018 року за р.№85 від імені ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 4,0865га, що розташована в адмінмежах Маньківської селищної ради Черкаської області на ім`я ОСОБА_1 . Крім того виявлено заповіт, посвідчений Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 27 травня 2009 року за р.№1350 від імені ОСОБА_3 на житловий будинок АДРЕСА_1 на ім`я дочки ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, нотаріусом постановлено відмовити у видачі свідоцтв про право на спадщину, що змушує звертатись до суду з даним позовом.

Згідно п.4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у справі всіх необхідних документів.

Згідно п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, при видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Згідно п.4.2 даного Порядку, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та на встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Як випливає із сукупності мотивації за встановлених обставин, наведених у постанові нотаріуса від 25.03.2023 року, а також обставин даної справи, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало ОСОБА_3 , відмовлено позивачу-спадкоємиці зокрема у зв`язку з тим, що відсутнє підтвердження факту постійного проживання однією сім`єю а також наявністю заповіту, посвідченого на ім`я дочки ОСОБА_2 .

За сукупністю це не дає можливості оформити спадщину в нотаріальному порядку, та змушує звертатись до суду з даним позовом про визнання права власності на спадкове майно із встановлення юридичного факту постійного проживання.

У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у позивача-спадкоємця немає можливості оформити право власності на спадкове майно у іншому порядку, ніж шляхом звернення з даним позовом до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування, оскільки іншої можливості оформити право власності на майно немає.

Разом з тим, на предмет обґрунтування підтвердження факту постійного проживання однією сім`єю позивачем слід зазначити наступне.

Після того, як померла ІНФОРМАЦІЯ_2 померла рідна баба позивача ОСОБА_4 , її чоловік ОСОБА_3 , який вже був похилого віку та потребував догляду та допомоги, перебрався жити до будинку по АДРЕСА_2 , за позивача та її матері місцем проживання. До цього часу він проживав поряд у будинку по АДРЕСА_1 , а з червня місяця 2016 року і до своєї смерті проживав разом зі позивачем та її матір`ю у будинку по АДРЕСА_2 , позивач доглядала його до смерті, мати позивача також ним опікувалась, фактично вони проживали разом постійно однією сім`єю.

Факт того, що ОСОБА_3 проживав постійно однією сім`єю зі позивачем підтверджується письмовими заявами жителів смт Маньківка - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , справжність підписів на заявах засвідчено уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування.

Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка та жителька смт Маньківка, Уманського (колишнього Маньківського) району, Черкаської області, дійсно фактично з червня місяця 2016 року проживала постійно однією сім`єю з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Маньківка, Маньківського (нині Уманського) району, Черкаської області. ОСОБА_3 доводився чоловіком рідній бабі ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 81 років в смт Маньківка, Маньківського (нині Уманського) району, Черкаської області.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 доглядала ОСОБА_3 до його смерті, проживаючи фактично постійно разом з ним та своєю матір`ю ОСОБА_5 , вели спільне господарство, оскільки той постійно хворів та за станом здоров`я потребував догляду і допомоги, опікувалась ним постійно, та здійснила його поховання за власні кошти разом зі своєю матір`ю, справили поминальні обрядові обіди.

Тобто, за таких обставин позивач має право на спадкування як спадкоємець четвертої черги за законом у відповідності до ст.1264 Цивільного кодексу України, за якою у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

При цьому, мати позивача ОСОБА_5 надала письмову заяву, якою повідомляє та підтверджує, що їй відомо про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Маньківка, Маньківського (нині Уманського) району, Черкаської області помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який доводився чоловіком її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 81 років в смт Маньківка, Маньківського (нині Уманського) району, Черкаської області. Даною заявою також повідомляє, що на будь-яке спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 - вона не претендує, спадщини після його смерті не приймала і приймати не буде, та не заперечує проти визнання та оформлення права власності на будь-яке вказане спадкове майно за дочкою - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_2 . Також підтверджує факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дійсно фактично з червня місяця 2016 року проживала постійно однією сім`єю з ОСОБА_3 , доглядала за ним до його смерті, проживаючи фактично постійно разом з ним, вели спільне господарство, оскільки той постійно хворів та за станом здоров`я потребував догляду і допомоги, опікувалась ним постійно, та здійснила його поховання за власні кошти разом з нею, справили поминальні обрядові обіди. Одночасно просить всі пов`язані з цим судові розгляди проводити без її участі, вимоги ОСОБА_1 щодо визнання за нею права власності на все і будь-яке спадкове майно після смерті ОСОБА_3 визнає в повному обсязі.

Разом з тим, за наявними обставинами, інших спадкоємців, які реалізували своє право на спадкування після смерті ОСОБА_3 - немає.

Так, нотаріусом у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.03.2023 року повідомлено, що під час оформлення спадщини заяву про прийняття спадщини подала лише ОСОБА_1 , інформації про те, що будь-хто інший подав заяву про прийняття спадщини не вказано, що свідчить про те, що більше ніхто таких заяв не подавав.

Довідка Маньківської державної нотаріальної контори від 14.04.2023 №296/01-16 підтверджує, що по факту смерті гр. ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області заведена спадкова справа №93/2022 рік. Також поінформовано, що спадкоємцем померлого за заповітом на земельну ділянку площею 4,0863га, що розташована в адмінмежах Маньківської селищної ради Черкаської області є гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Інформація про будь-яких інших спадкоємців, які подали заяви про прийняття спадщини, відсутня.

Як зазначено вище, нотаріусом у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії повідомлено, що виявлено заповіт, посвідчений Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 27 травня 2009 року за р.№1350 від імені ОСОБА_3 на житловий будинок АДРЕСА_1 на ім`я дочки ОСОБА_2 .

За наявною відомою інформацією, дочка спадкодавця ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_7 , мала останнє відоме місце проживання у будинку АДРЕСА_1 , та 06.05.1986 року знята з реєстрації вказаного місця проживання, що підтверджується даними будинкової книги, місце її проживання на даний час невідоме.

Однак, заяви про прийняття спадщини вказана особа не подавала, із спадкодавцем разом на час відкриття спадщини не проживала, є повнолітньою особою, тобто є такою, що спадщини не прийняла, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/510/23-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 8 червня 2023 року о 12 годині 45 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 8 червня 2023 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 8 червня 2023 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк