У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

30 листопада 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, який було зареєстровано 15 листопада 2019 року, реєстраційний номер Е 24/2019 0, який зареєстрований в місті Шемберг Федеративної Республіки Німеччина.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 жовтня 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року позовну заяву було залишено без руху, надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, оскільки у порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 та ч.5 ст.177 ЦПК України позивачем не надано доказів підсудності справи Солом`янському районному суду м. Києва.

17 листопада 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій зазначив, що позов пред`явлено за останнім відомим місцем перебування відповідача.

Проте, доказів на підтвердження вказаної обставини не надав.

Таким чином, представником позивача не усунуто недоліки позовної заяви, що були зазначені в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без руху.

За нормами цивільного процесуального законодавства визначена територіальна підсудність, а саме: за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача (ст.27 ЦПК України - загальна підсудність), за вибором позивача (ст.28 ЦПК України - альтернативна підсудність), виключна підсудність (ст.30 ЦПК України).

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованій Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ч.16 ст.28 ЦПК України позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Позивач, звернувшись до суду з цим позовом, стверджує, що підсудність справи Солом`янському районному суд м. Києва визначена відповідно до ч.9 ст.28 ЦПК України, за останнім відомим місцем перебування відповідача - за адресою АДРЕСА_1 . Проте, на підтвердження таких обставин не додала жодних доказів.

Також позивачем не додано доказів підсудності справи Солом`янському районному суду м. Києва на підставі ч.2 ст.28 ЦПК України.

Як вбачається з відповіді з Державного демографічного реєстру №343209 від 30.11.2023 року від 19 жовтня 2021 року, місце проживання відповідача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не встановлено.

Відтак, судом не встановлено підсудності справи Солом`янському районному суду м. Києва за ч.1 ст.27 ЦПК України,

Зважаючи на викладене, такі недоліки позовної заяви позбавляють суд можливості встановити підсудність указаної справи, в тому числі Солом`янському районному суду м. Києва.

До того ж, в позовній заяві містяться розбіжності в прізвищі позивача, що зазначені в позовній заяві та в документах, доданих до неї. Так, в позовній заяві позивачем зазначено прізвище « ОСОБА_2 », однак, з доданих до позовної заяви документів вбачається, що прізвищем позивача є « ОСОБА_2 ».

Крім того, позивачем у позовній заяві зазначено відповідача « ОСОБА_2 », однак, як вбачається з доданих документів, чоловіком позивача є « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Враховуючи, що наслідки невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху були роз`яснені позивачу, а невиправлені недоліки позовної заяви є очевидними та суттєвими та перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова