У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2023 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

Встановив:

21 листопада 2023 року з Полтавського районного суду Полтавської області до Кобеляцького районного суду Полтавської області за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Ознайомившись із даною позовною заявою, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Разом з позовною заявою позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання мотивоване тим, що в позивачки відсутній дохід (окрім допомоги, яка надається внутрішньопереміщеним особам).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу вказаних норм закону вбачається, що лише доводи про скрутне матеріальне становище не можуть бути підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його скрутне матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

На підтвердження свого скрутного матеріального становища позивач надав суду копію довідки від 04.08.2023 року № 01-1515 Полтавської філії Полтавського обласного центру зайнятості; індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), видана Пенсійним фондом України від 09.08.2023 року; відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 14.08.2023, відповідно до яких інформація про доходи відсутня.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків містять інформацію лише з 1 кварталу 2023 року по 2 квартал 2023 року, при цьому, позивачем не надано суду жодних документів на підтвердження його скрутного матеріального становища станом на час звернення з позовом.

Аналогічна позиція щодо недостатності лише відомостей з Держаного реєстру платників податків про відсутність доходів для висновку про можливість звільнення позивача від сплати судового збору висловлена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року по справі № 990/13/223.

Надану позивачем копію довідки від 04.08.2023 року № 01-1515 про те, що станом на 04.08.2023 року ОСОБА_1 не зареєстрована в Полтавській філії Полтавського обласного центру зайнятості як безробітна, суд не розцінює як доказ її матеріального стану, оскільки дана довідка лише свідчить про відсутність у неї статусу безробітного.

Відповідно до довідки з Пенсійного фонду про індивідуальні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 , останні відомості за 2005 звітний рік.

Отже, позивачем не наведено даних щодо будь-яких джерел доходу, з урахуванням яких суд мав би можливість оцінити його матеріальний стан.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно давало б можливість оцінити майновий стан позивача та дійти висновку, що він унеможливлює здійснити оплату судових витрат. Такими доказами можуть бути довідки про доходи, про заробітну плату, пенсію (за останні шість місяців до дня звернення до суду); документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги; відомості про наявність чи відсутність у позивача рухомого й нерухомого майна, утриманців, депозитів, акцій, активів у фінансових установах; здійснення позивачем значних витрат на утримання майна чи інших осіб, які об`єктивно ставлять позивача в скрутне становище.

Згідно статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного вище, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 гривень, надати суду оригінал документу про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Позивачу та його представнику роз`яснюється, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя