Справа № 758/9359/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Довгалюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернулася із вказаним позовом до Подільського районного суду міста Києва.

Ухвалою суду від 01.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

07.02.2022 до суду надійшов відзив, поданий представником відповідачів ОСОБА_6 .

У судове засідання позивач не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, жодних заяв та клопотань до суду не подавала.

Представник відповідачів у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій також просив залишити позво без розгляду у зв`язку з систематичною неявкою в судове засідання позивача та її представника.

Дослідивши матеріали справи відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи, згідно з ухвалою суду від 01.11.2021 справу було призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін на 19.012022.

У судове засідання 19.01.2022 сторони не з`явилися, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено.

Розгляд справи 05.04.2022 не відбувся у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України.

В подальшому, у судові засідання, які призначалися судом на 28.09.2022, 16.11.2022, 06.02.2023, 16.03.2023, 01.05.2023 та 29.05.2023 позивачка та її представник також не з`явилися.

При цьому, як вбачається із матеріалів справи, будь-яких заяв та клопотань від позивача до суду не надходило, про причини неявки вона суд не повідомляла, після надходження справи до суду заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Враховуючи вищезазначене, приймаючи до уваги те, що позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового засідання, повторно не з`явилася у судове засідання та не повідомила про причини неявки, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

При цьому суд враховує, що після надходження справи до суду позивач не подавав заяву про розгляд справи за її відсутності.

Судом також враховується стала практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Враховуючи вищезазначене, приймаючи до уваги те, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, повторно не з`явився у судове засідання та не повідомив суд про причини неявки, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, суд прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно із ч.2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. О. Ковбасюк