УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

30 листопада 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л.,

за участю:

представника відповідача (в режимі відеоконференції) - Алтабаєвої В.В.(ордер від 06.11.2023)

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , адреса листування: АДРЕСА_4 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_3 ) про визнання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

13.12.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 09.12.2021, за підписом представника позивача - адвоката Срібного В.А. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить суд:

- визнати ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_2 ) батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- внести зміни в актовий запис № 423 від 04 липня 2011 року про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складений відділом реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, записавши ОСОБА_3 батьком дитини;

В графі «відомості про батька» вказати:

батько: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянин України, місце проживання: АДРЕСА_4 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 20.12.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27.04.2022 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 02.02.2023 у справі було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України; на час проведення експертизи провадження у справі зупинялось.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.04.2023 клопотання судового експерта в частині надання дозволу на повне або часткове знищення об`єктів експертизи (біологічних зразків) або зміну їх властивостей було задоволено; надано експерту дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів молекулярно-генетичної експертизи (біологічних зразків) або заміну їх властивостей, призначеної ухвалою Солом`янського районного суду міста Києві від 02.02.2023; з урахуванням клопотання позивача, експерту запропоновано призначити день відбору біологічних зразків, необхідних для проведення експертизи у даній справі, на другу половину липня 2023, про який повідомити позивача та відповідача.

07.07.2023 до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру надійшли матеріали справи № 760/3324021 з повідомленням про неможливість проведення судової молекулярно-генетичної експертизи від 16.06.2023 № СЕ-19/111-23/13118-БД.

Головуючий суддя у період з 04.07.2023 по 28.07.2023 перебувала на лікарняному.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04.08.2023 поновлено провадження у даній справі, підготовче засідання призначено на 30.11.2023.

У судовому засіданні, призначеному на 30.11.2023, в режимі відеконференції взяла участь представник відповідача. Позивач та/або його представник у таке судове засідання не з`явились, заяв в порядку ч. 3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) від них до суду не надходило.

Щодо заяви представника позивача про залишення позову без розгляду

28.11.2023 через систему «Електронний суд» та в це й же день через електронну скриньку до суду надійшли ідентичні за змістом зави за підписом представника позивача - адвоката Срібного В.А. (скріплені електронний ключем) про залишення позовної заяви ОСОБА_1 у даній справі без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

В обґрунтування такої заяви вказано, що позивачка ОСОБА_1 та її малолітня дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на даний час перебувають за межами території України, враховуючи, що на всій території України діє воєнний стан та існує реальна небезпека для життя і здоров`я, у зв`язку з чим, з метою забезпечення власної безпеки, позивачка ОСОБА_1 та її малолітня дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , не мають можливості особисто з`явитися в Україну (місто Київ) для відбору біологічних зразків для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи.

Присутній у судовому засіданні в режимі відеоконференції представник відповідача щодо вказаного клопотання не заперечував.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді клопотань про залишення позовів без розгляду та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.07.2020 у справі № 585/2152/19 (провадження № 61-4450св20) та від 11.04.2019 у справі № 712/13263/17 (провадження № 61-29936св18).

Суд бере до уваги, що для вчинення такої юридично значимої дії, суд має пересвідчитись по-перше в наявності відповідного обсягу повноважень та компетенції у особи, яка просить її вчинити.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЦПК України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Вбачається, що наявний в матеріалах справи ордер від 18.12.2021 № 1164166 на право представництва інтересів ОСОБА_1 (позивача у справі) адвокатом Срібним В.А. обмежень щодо права на звернення до суду з заявою про залишення позову без розгляду не містить.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 569/24629/18 (провадження № 61-3235св22), у пунктах 4-6, 14 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36 передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України. Ордер встановленої форми є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера. Відповідальність за достовірність вказаних в ордері даних несе адвокат (особа, яка видала ордер) (пункт 16 вказаного Положення).

Статтею 400-1 Кримінального кодексу України передбачена відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, встановлених договором про надання правничої допомоги

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.07.2022 у справі № 388/1029/20 (провадження № 61-5083св22):

«За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29 червня 2021 року у справі № 505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19 (провадження № 61-20050св21)».

Враховуючи, що звернення з заявою про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом позивача, здійснено до початку розгляду справи по суті, і залишення позову без розгляду не суперечить закону і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та держави, суд вважає за можливе задовольнити заяву представника позивача та залишити позов у даній справі без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що ч. 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання батьківства, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич