Справа № 372/5925/23
Провадження 2-зз/372/30/23
ухвала

Іменем України

01 грудня 2023 року Обухівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Висоцької Г.В., за участю секретаря судового засідання Куник О. В., розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив скасувати арешт та заборону на відчуження земельної ділянки площею 0,12 га., Державний акт від 01 серпня 2006 року за №1624, адреса: АДРЕСА_1 , встановлену постановою відділом державної виконавчої служби Обухівського міськрайонного управління юстиції б/н, лист №18210, 09 жовтня 2007 року, номер запису про обтяження 5806239 на підставі ухвали Обухівського районного суду Київської області від 01 жовтня 2007 року по справі №2-968/2007 (2-42/2008). В обґрунтування своїх вимог зазначив, що заявник є власником земельної ділянки на підставі договору купівлі-продажу від 17.08.2007 року. У кінці травня 2023 року йому стало відомо про зазначене обтяження. Із відповіді виконавчої служби стало відомо, що 09 жовтня 2007 року на підставі ухвали Обухівського районного суду Київської області від 01 жовтня 2007 року по справі №2-968/2007 накладено арешт та оголошено заборону на відчуження земельної ділянки площею 0,120 га, належної ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №234488. Дана постанова 09 жовтня 2007 року була направлена до державної нотаріальної контори, яка здійснила відповідну заборону. На даний час документи виконавчого провадження знищені, а тому вони не мають можливості скасувати дане обтяження. Матеріали цивільної справи №2-968/2007 (2-42/2008) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту знищені за закінченням строку зберігання. При цьому, 21 січня 2008 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області по справі №2-968/2007 (2-42/2008) позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту залишено без розгляду, але питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено не було. Вказане обтяження порушує права заявника як власника.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Особи, що беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Суд прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності сторін, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Судом встановлено, що 17 серпня 2007 року ОСОБА_1 згідно нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу придбав у ОСОБА_2 , земельну ділянку, яка належала останньому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №234488, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №1624 від 01 серпня 2006 року, площею 0,120 га. з кадастровим номером :10:002:0053, яка розташована: АДРЕСА_1 .

15 лютого 2008 року на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17 серпня 2007 року ОСОБА_1 отримав Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯД №978273.

В кінці травня 2023 року, для реалізації вказаної земельної ділянки ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса для оформлення договору купівлі-продажу.

Після перевірки документів в реєстрі нерухомого майна виявлено накладення державною виконавчою службою арешту на дане майно, що підтверджується копією інформації з Державного реєстру речових прав.

Отримавши дану інформацію ОСОБА_1 звернувся до Обухівського відділу державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, про зняття арешту з даного нерухомого майна.

Відділ виконавчої служби повідомив ОСОБА_1 , що 09 жовтня 2007 року на підставі ухвали Обухівського районного суду Київської області від 01 жовтня 2007 року по справі №2-968/2007 накладено арешт та оголошено заборону на відчуження земельної ділянки площею 0,120 га, із зазначенням власника ОСОБА_2 , та правовстановлюючого документа Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №234488, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №1624 від 01 серпня 2006 року.

Дана постанова 09 жовтня 2007 року була направлена до державної нотаріальної контори, яка здійснила відповідну заборону.

На даний час документи виконавчого провадження знищені, а тому вони не мають можливості скасувати дане обтяження.

Виходячи з даної інформації ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області щодо цивільної справи за №2-968/2007 року, де отримав довідку, що матеріали цивільної справи №2-968/2007 (2-42/2008) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту знищені за закінченням строку зберігання.

При цьому, 21 січня 2008 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області по справі №2-968/2007 (2-42/2008) позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту залишено без розгляду, але питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено не було.

У відповідності до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Суд не вбачає підстав для існування заходів забезпечення позову на даний час, тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 158, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Скасувати арешт та заборону на відчуження земельної ділянки площею 0,12 га., Державний акт від 01 серпня 2006 року за №1624, адреса: АДРЕСА_1 , встановлену постановою відділом державної виконавчої служби Обухівського міськрайонного управління юстиції б/н, лист №18210, 09 жовтня 2007 року, номер запису про обтяження 5806239 на підставі ухвали Обухівського районного суду Київської області від 01 жовтня 2007 року по справі №2-968/2007 (2-42/2008).

Копію ухвали направити сторонам для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя Г.В. Висоцька