22.11.2023 Єдиний унікальний номер 205/3300/23
Провадження №2/205/1676/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

22.11.2023 року м.Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Курбанової Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Галушки А.А.,

розглянувши у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.

В обґрунтуванні позовних вимог позивач посилається на те, що позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , яка розташована на сьомому поверсі десятиповерхового житлового будинку. Відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 , яка розташована на восьмому поверсі над квартирою позивача, і планування обох квартир співпадає. 15.02.2023 р. сталося залиття квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до акту обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 21.02.2023 р., складеного комісією у складі майстра виробничої дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР Донченко C.B., майстра виробничої дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР ОСОБА_3 , зафіксовано сліди залиття зазначеної квартири, встановлено причину залиття - «залиття квартири АДРЕСА_3 відбулося у зв`язку з аварією на системі внутрішньо квартирної розводки холодного водопостачання в квартирі АДРЕСА_4 усунули причину течії самостійно». В акті обстеження зазначено, що на момент обстеження візуально виявлено наступні пошкодження: кухня: S -7,4 кв.м., стеля виконана з гіпсокартону, на стелі на стиках гіпсокартону сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 2,0 кв.м., житлова кімната: S-15,1 кв.м., стеля пофарбована водоемульсійною фарбою по всій довжині кімнати, по лінії з`єднання стельових плит є здуття, розтріскування шпаклювального шару, місцями осипання шпаклівки до 0,3 кв.м., на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 5,0 кв.м., коридор: S -7,5м2, стеля пофарбована водоемульсійною фарбою, на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 2,0 кв.м. З метою визначення розміру заподіяних збитків внаслідок затоплення квартири, позивачем укладено договір № 0303-23/1 на надання послуг з проведення оцінки майна від 03.03.2023 р. з ФОП ОСОБА_4 . За оцінку було сплачено 4 000,00 грн. Отже, Позивач вважає, що має право вимагати з відповідача стягнення витрат на проведення оцінки збитків, що складає 4 000,00 грн. За результатами проведення оцінки майна, експертом-оцінювачем було складено звіт № 04-23-ЗБ «Про незалежну оцінку збитків, нанесеного власнику квартири АДРЕСА_3 та майна що знаходиться у квартирі АДРЕСА_1 , в наслідок залиття» від 03.03.2023 p., та відповідно до висновку, збиток в наслідок залиття, становить, з урахуванням ПДВ: 75 741,00 грн. Просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування майнової шкоди та збитків в сумі 79 741,00 грн. 00 коп. та судові витрати зі сплати судового збору.

Представник позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримав, просив розглянути справу у його відсутність та відсутність позивача та не заперечував проти винесення судом заочного рішення.

Відповідачка ОСОБА_2 повідомлялася про розгляд справи у спрощеному провадженні, а також про необхідність у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив.

У відповідності до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідачка ОСОБА_2 своєчасно і належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використала наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду представника позивача, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі договору дарування від 08.12.2003 р., посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Ярмолюк М.М., ОСОБА_1 належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 , розташована на сьомому поверсі десятиповерхового житлового будинку (а.с.65).

На підставі договору купівлі-продажу серії ААН № 543779, зареєстрованого за № 1-1929 від 10.11.1998 р., посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Сидоровим І.Ф., що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 327156439 від 28.03.2023 р., ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 , розташована на восьмому поверсі десятиповерхового житлового будинку (а.с.83).

Відповідно до акту №54 від 21.02.2023 р. обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 21.02.2023 р., складеного комісією у складі майстра виробничої дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР Донченко C.B., майстра виробничої дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР ОСОБА_3 , зафіксовано сліди залиття зазначеної квартири, встановлено причину залиття - «залиття квартири АДРЕСА_3 відбулося у зв`язку з аварією на системі внутрішньо квартирної розводки холодного водопостачання в квартирі АДРЕСА_4 усунули причину течії самостійно». В акті обстеження зазначено, що на момент обстеження візуально виявлено наступні пошкодження: кухня: S -7,4 кв.м., стеля виконана з гіпсокартону, на стелі на стиках гіпсокартону сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 2,0 кв.м., житлова кімната: S-15,1 кв.м., стеля пофарбована водоемульсійною фарбою по всій довжині кімнати, по лінії з`єднання стельових плит є здуття, розтріскування шпаклювального шару, місцями осипання шпаклівки до 0,3 кв.м., на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 5,0 кв.м., коридор: S -7,5м2, стеля пофарбована водоемульсійною фарбою, на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ~ 2,0 кв.м. (а.с.6).

Позивачем укладено договір № 0303-23/1 на надання послуг з проведення оцінки майна від 03.03.2023 р. з ФОП ОСОБА_4 (а.с.80-81).

Згідно звіту № 04-23-ЗБ «Про незалежну оцінку збитків, нанесеного власнику квартири АДРЕСА_3 та майна що знаходиться у квартирі АДРЕСА_1 , в наслідок залиття» від 03.03.2023 p., ринкова вартість збитку нанесеного власнику квартири АДРЕСА_3 та майна, що знаходиться у квартирі АДРЕСА_1 , в наслідок залиття становить на дату оцінки, з урахуванням ПДВ: 75 741,00 грн. (а.с.7-79).

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Це ж закріплено і статтею 13 Конституції України. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Власник, права якого порушені, відповідно до ст.386 ЦК України має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди.

Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода ).

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного суду України № 6 від 27 березня1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Отже, відповідно до норм Закону відсутність своєї вини має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він і не позбавлений цього права.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.

Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись діючим законодавством України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відшкодування відповідачем ОСОБА_2 матеріальної шкоди, завданої позивачу ОСОБА_1 , як власнику квартири, внаслідок її залиття, оскільки судом достовірно встановлено факти залиття квартири позивача внаслідок протікання води з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , належній відповідачу, будь-яких доказів на спростування висновків, які містяться в актах, відповідачем суду не надано, як і не надано доказів на спростування позовних вимог, доказів, які б свідчили про інший розмір завданої матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття його квартири; клопотань про призначення судової експертизи, залучення компетентних спеціалістів не заявлено.

Водночас зазначені вище акти про залиття квартири, у силу статей 58, 59 ЦПК України є належними і допустимими доказами, якими підтверджується факти залиття квартири АДРЕСА_1 .

З урахуванням викладено з відповідача ОСОБА_2 підлягає стягненню відшкодування майнової шкоди та збитків у розмірі 75741,00 грн., а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов задоволено, то їх слід розподілити наступним чином.

При подачі позову позивачем сплачений судовий збір відповідно до ставки, встановленої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 1073,60 грн. за позовні вимоги майнового характеру, який підлягає стягненню із відповідача ОСОБА_2 у зв`язку із задоволенням позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

З огляду на те, що на за складений на замовлення позивача звіт про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику квартири АДРЕСА_1 , №04-23-ЗБ від 03.03.2023 р., позивачем сплачено ФОП ОСОБА_4 4000,00 грн. (а.с. 82 зворот), що підтверджено квитанцією №0303-23 від 03.03.2023р.), а зазначений звіт покладений в основу задоволення позовних вимог, то вартість цих витрат підлягає стягненню із відповідача ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 211, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 75741,00 грн., судові витрати на оплату послуг експерта в сумі 4000 грн., всього 79741 (сімдесят дев`ять тисяч сімсот сорок одна) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Курбанова Н. М.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_5

Відповідач:

ОСОБА_2 , дата народження, РНОКПП не відомі, АДРЕСА_6