Справа № 368/1674/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Варлам Є.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Матюшенков Дмитро Вікторович про забезпечення доказів до подання позовної заяви, -

встановив:

17 листопада 2023 р. адвокат Матюшенков Дмитро Вікторович звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви та просить Здійснити забезпечення доказів шляхом витребування від Кагарлицької державної нотаріальної контори копію заповіту на ім`я ОСОБА_2 від 12.08.2021 року за реєстровим № 06 та матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , 1934 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовуючи наступним.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має намір звернутися з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача: Кагарлицька міська рада. Кагарлицька Державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним.

Звернувшись до Кагарлицької нотаріальної контори із заявою про отримання копії заповіту та матеріалів спадкової справи після свого батька ОСОБА_3 , 1934 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 отримала відповідь наступного змісту:

"на підставі ст.8 Закону України «Про нотаріат»: Нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась. Особи, винні в порушенні нотаріальної таємниці, несуть відповідальність у порядку, встановленому законом.

Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого.

Їхній батько, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , 1934 року народження, останнє місце проживання якого(ої) було: АДРЕСА_1 , за життя залишив заповіт на все своє майно на ім`я ОСОБА_2 , посвідчений ОСОБА_4 , старостою сіл Шубівки та Землянки Обухівського району Київської області від 12.08.2021 року, за реєстровим № 06.

Відповідно до ст. 1241 Цивільного кодексу України, Вами була подана заява при прийняття спадщини 19 серпня 2022 року за № 197, як спадкоємцем, який має право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту, так як на час смерті спадкодавця Ви є інвалідом 3 групи.

Відповідно до ст. 1241 ЦКУ: малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Розмір обов`язкової частки у спадщині може бут и зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, у спадкоємців за законом право на спадкування виникає у разі відсутності заповіту.

Згідно ст. 1269 Цивільного кодексу України, не допускається прийняття спадщини з умовою або із застереженням і те, що заява про прийняття спадщини може бути відкликана протягом 6-місячного строку з часу відкриття спадщини згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 27 Закону України Про нотаріат, нотаріус не несе відповідальності у разі, якщо особа, яка звернулася до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії: подала неправдиву інформацію щодо будь-якого питання, пов`язаного із вчиненням нотаріальної дії; подала недійсні та/або підроблені документи; не заявила про відсутність чи наявність осіб, прав чи інтересів яких може стосуватися нотаріальна дія, за вчиненням якої звернулася особа.

Таким чином відповідно до ст. 8-1 Закону України «Про нотаріат»: Будь-яке втручання в діяльність нотаріуса, зокрема з метою перешкоджання виконанню ним своїх обов`язків або спонукання до вчинення ним неправомірних дій, у тому числі вимагання від нього, його помічника, інших працівників, які знаходяться у трудових відносинах з нотаріусом, відомостей, що становлять нотаріальну таємницю, забороняється і тягне за собою відповідальність відповідно до законодавства.

У зв`язку з вищевикладеним видати Вам копію заповіту неможливо, у зв`язку з тим, що заповіт посвідчений на ім`я іншого спадкоємця".

В свою чергу, відсутність у ОСОБА_1 заповіту її батька від 12.08.2021 року за реєстровим № 06 унеможливлює звернення до суду із відповідним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу (ч.4 ст. 84 ЦПК України).

Згідно ч.ч.1-3 ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Наразі у позивача виник сумнів щодо дійсності даного заповіту, оскільки за своє життя батько складав заповіт на всіх своїх дітей (позивача, відповідача та їхнього брата), проте наразі виявлено, що згодом було складено новий заповіт лише на ОСОБА_2 .

У зв`язку з вищевикладеним, вона вважає обґрунтованим та доцільним здійснити забезпечення доказів, а саме шляхом витребування від Кагарлицької державної нотаріальної контори копію заповіту та матеріалів спадкової справ до подання позовної заяви до суду, для подальшої можливості із визначення правової позиції та способом захисту прав ОСОБА_1 щодо майбутнього позову.

Заявник ОСОБА_1 та її представник адвокат Матюшенков Д.В. в судове засідання не з`явилися, подавши до суду заяву, в якій просять розгляд справи проводити у їхню відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Заяв та клопотань не надходило.

Представник третьої особи в особі Кагарлицької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Заяв та клопотань не надходило.

Представник третьої особи в особі Кагарлицької міської ради в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Заяв та клопотань не надходило.

Згідно ч. 3 ст. 118 ЦПК України заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви та додані до неї документи, вважає її обґрунтованою та підлягаючою задоволенню.

Згідно із частиною першою статті 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Відповідно до частини другої статті 116 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно із частиною третьою статті 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.

Відповідно до пунктів чотири-п`ять частини першої статті 117 ЦПК України, у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.

Аналізуючи положення ЦПК України у зіставленні з вимогами заявника насамперед слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

З аналізу вищенаведених норм, з метою забезпечення права на судовий захист та враховуючи неможливість отримання відповідного доказу заявником, зазначені письмові докази підлягають витребуванню.

Керуючись ст. ст. 76, 77, 116, 117, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Матюшенков Дмитро Вікторович про забезпечення доказів до подання позовної заяви задовольнити.

Витребувати Кагарлицької державної нотаріального округу Київської області копію заповіту на ім`я ОСОБА_2 від 12.08.2021 року за реєстровим № 06 та матеріали спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , 1934 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню та є обов`язковою для виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 01.12.2023 р.

Суддя І.І. Шевченко