Справа № 677/598/23
Провадження № 2/677/407/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

31.05.2023 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Шовкуна В.О.,

з участю секретаря судового засідання Коломієць Л.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Красилів цивільну справу за позовом акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2023 року Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» (далі АТ «СЕНС БАНК», банк) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якому, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором 631671055 від 31.05.2021 року.

АТ «СЕНС БАНК» зазначило, що 31.05.2021 року АТ «Альфа Банк» (який 12.08.2022 року перейменовано на АТ «СЕНС БАНК») та ОСОБА_1 уклали договір про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631671055 (надалі кредитний договір). Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язався в порядку та на умовах, визначених кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Умовами кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання позичальником умов договору, останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед банком протягом 30 календарних днів з дня отримання від банку інформації. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредиту. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 22.01.2023 року заборгованість за кредитним договором становить 41007,7 грн.

За таких обставин АТ «СЕНС БАНК» просило суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за кредитним договором станом на 22.01.2023 року в сумі 41007,3 грн., а також судові витрати по сплаті судового збору.

Аргументи учасників справи.

Відзив на позов відповідач до суду не подав.

Представник позивача адвокат Рудницький Ю.І. в судове не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку, звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечив.

Відповідач, який повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Позиція суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомленого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши у сукупності надані докази, суд дійшов наступного висновку.

Короткий зміст фактичних обставин справи

Судом встановлено, що 31.05.2021 року ОСОБА_1 підписано оферту, відповідно до якої він запропонував АТ «Альфа-Банк» укласти з ним угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». Оферта містить умови надання кредитної лінії: тип кредиту - кредитування рахунку та встановлення відновлювальної лінії, ліміт кредитної лінії 200000 грн., процентна ставка за користування кредитною лінією для торгових операцій та/або операцій зняття коштів готівкою - 39,99 %, тип ставки фіксована.

Окрім того, відповідачем 31.05.2021 року підписано анкету-заяву про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк».

АТ «Альфа-Банк» пропозицію ОСОБА_1 на укладення з ним Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк», прийняло шляхом підписання представником банку Акцепта пропозиції на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії на зазначених вище умовах.

Позивач свої зобов`язання за договором виконав, відкривши відповідачеві картковий рахунок у валюті гривня та випустив міжнародну платіжну картку VISA Rewards, строком дії на 5 років. Сума встановленої кредитної лінії складає 30000,00 грн., максимальна сума кредиту (кредитної лінії) складає 200000 грн.

Як стверджує представник позивача, в порушення умов Договору, відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав, в результаті чого утворилась заборгованість в сумі 41007,3 грн.

АТ «Альфа Банк» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 23494714) 12.08.2022 року перейменовано на АТ «СЕНС БАНК» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 23494714).

З наданого АТ «СЕНС БАНК» розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 22.01.2023 року в сумі за договором кредиту № 631671055 від 31.05.2021 року, загальна сума заборгованості за кредитом становить 41007,30 грн., з яких: 26503,10 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 527,80 грн. - відсотки за користування кредитом, 13088,60 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 887,70 грн. неустойка (комісія, штраф).

Відповідачу 08.03.2023 року позивачем було надіслано досудову вимогу про погашення заборгованості у розмірі 41007,3 грн. протягом 30 календарних днів з моменту її отримання.

Як стверджує представник позивача, відповідач не скористався своїм правом щодо добровільного погашення заборгованості за кредитним договором.

Вказані обставини підтверджуються: офертою на укладання угоди про надання кредиту № 631671055 від 31.05.2021 року; акцептом пропозиції на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії ; анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» від 31.05.2021 року; довідкою-розрахунком заборгованості.

Окрім того, представником позивача до позовної заяви долучено паспорт споживчого кредиту від 31.05.2021 року, який містить інформацію про основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо орієнтовної реальної річної процентної ставки орієнтовної загальної вартості кредиту, довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб, копію паспорта ОСОБА_1 , досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань від 08.03.2023 року, та документи, які підтверджують надіслання відповідачу даної досудової вимоги, витяг з Державного реєстру банків щодо АТ «Альфа Банк», Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо АТ «СЕНС БАНК», довіреність представника позивача та копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Мотиви з яких виходить суд і застосовані норми права

Статтею 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до ст. 207 ЦК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 638 ЦК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Частиною 1 статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України).

Як передбачено ч. 1 ст. 1048 ЦК України, норми якої в силу ч. 2 ст. 1054 ЦК України поширюються на кредитні відносини, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні відповідно до міжнародно-правових стандартів у цій сфері визначені Законом України від 15.11.2016 року № 1734-VIII «Про споживче кредитування» (далі Закон № 1734-VIII).

За змістом ч.1 ст.12 Закону № 1734-VIII (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) у договорі про споживчий кредит зазначаються: найменування та місцезнаходження кредитодавця та кредитного посередника (за наявності), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання споживача (позичальника); тип кредиту (кредит, кредитна лінія, кредитування рахунку тощо), мета отримання кредиту; загальний розмір наданого кредиту; порядок та умови надання кредиту; строк, на який надається кредит; необхідність укладення договорів щодо додаткових чи супутніх послуг третіх осіб, пов`язаних з отриманням, обслуговуванням та поверненням кредиту (за наявності); види забезпечення наданого кредиту (якщо кредит надається за умови отримання забезпечення); процентна ставка за кредитом, її тип (фіксована чи змінювана), порядок її обчислення, у тому числі порядок зміни, та сплати процентів; реальна річна процентна ставка та загальна вартість кредиту для споживача на дату укладення договору про споживчий кредит. Усі припущення, використані для обчислення такої ставки, повинні бути зазначені; порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом, включно із кількістю платежів, їх розміром та періодичністю внесення, у вигляді графіка платежів (у разі кредитування у вигляді кредитування рахунку, кредитної лінії графік платежів може не надаватися); інформація про наслідки прострочення виконання зобов`язань зі сплати платежів, у тому числі розмір неустойки, процентної ставки, інших платежів, які застосовуються чи стягуються при невиконанні зобов`язання за договором про споживчий кредит; порядок та умови відмови від надання та одержання кредиту; порядок дострокового повернення кредиту; відповідальність сторін за порушення умов договору.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів.

За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів.

Такий договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами.

З матеріалів справи вбачається, що сторони уклали кредитний договір шляхом підписання ОСОБА_1 оферти на укладення угоди про обслуговування кредитної карти та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631671055 і анкети-заяви про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «Альфа-Банк».

При цьому, сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору, в тому числі щодо типу кредиту, мети кредитування, загального розміру кредиту, порядку та умов надання кредиту, строку кредитування, процентної ставки за кредитом, її типу та порядку обчислення, періодичності внесення платежів.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Як передбачено ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналіз вказаних норм права дає підстави для висновку, що зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства.

При укладенні договору сторони можуть визначити строк його дії, тобто час, протягом якого вони мають здійснити свої права та виконати свої обов`язки відповідно до цього договору.

Щодо кредитного договору, то сторони вправі встановити строк кредитування, протягом якого боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок за договором із повернення кредиту та сплати процентів. У свою чергу, впродовж цього строку кредитодавець вправі реалізувати своє право на проценти за користування кредитними коштами.

Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором.

Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, яку кредитодавець зобов`язаний передати позичальнику, а той, у свою чергу, зобов`язується повернути цю суму та сплатити проценти.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, у зв`язку з чим учасники справи мають довести належними та допустимими доказами обставини, на які вони посилаються, а суд зобов`язаний надати належну оцінку цим доказам.

Надана позивачем виписка по особовому рахунку ОСОБА_1 підтверджує користування відповідачем кредитними коштами.

Долучені до позовної заяви докази вказують на те, що ОСОБА_1 не виконав належним чином свої зобов`язання за кредитним договором, у зв`язку з чим банк правомірно змінив строк кредитування та вимагав від відповідача дострокового повернення кредиту та сплати нарахованих процентів.

Із розрахунку заборгованості за кредитом (а.с. 15) та виписки по особовому рахунку з кредитною карткою VISA Rewards (а.с. 16-21) слідує, що з серпня 2022 року ОСОБА_1 періодично не вносив платежі на повернення тіла кредиту та сплату процентів, внаслідок чого станом на 22.01.2023 року виникла заборгованість. При цьому, внесені ОСОБА_1 у період з 01.06.2021 року до 02.01.2023 року грошові кошти зараховані банком на погашення заборгованості за кредитним договором.

Разом з тим, як вбачається з виписки по особовому рахунку ОСОБА_1 АТ «СЕНС БАНК» включило у прострочене тіло кредиту, крім самого тіла, проценти за овердрафтом, плату за запит залишку в банкоматі (Domestic), плату за запит залишку в банкоматі, що належить банку, комісію за зняття готівки в банкоматі в кредит, що не передбачено умовами кредитного договору № 631671055 від 31.05.2021 року.

Ці обставини підтверджуються випискою по особовому рахунку з кредитною карткою по особовому рахунку з кредитною карткою VISA Rewards (а.с. 16-21).

Також з долучений до позовної заяви оферти на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії від 31.05.2021 року, анкети-заяву про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк», акцепта пропозиції на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії не вбачається, що сторони узгодили умови щодо застосування за порушення зобов`язання неустойки (комісії, штрафу), а Додаток № 4 до Договору, про який зазначено у пункті 5.2. Оферти (а.с. 6) та пунктах 5.2., 5.3. Акцепту (а.с. 7), зокрема, те, що у вказаному Додатку № 4 до Договору визначаються такі умови відповідної програми: сума кредиту, процентна ставка, строк користування кредитом, комісійні винагороди (у випадку їх наявності), порядок сплати кредиту за відповідною програмою - до позовної заяви не долучено.

Інформація про те, що паспорт споживчого кредиту долучений до позовної заяви є та вважався сторонами Додатком № 4 до Договору також в матеріалах справи відсутня, та в Договорі про це не зазначено.

Окрім того, долучений позивачем до позовної заяви Паспорт споживчого кредиту (а.с. 8), який підписаний відповідачем, суд не приймає до уваги, виходячи з наступного.

Паспорт споживчого кредиту містить зауваження, що інформація, що зазначена в паспорті, надана 31.05.2021 року, і зберігає чинність та є актуальною до 30.06.2021 року.

Більше того, у застереженнях до розділу 4 вказаного Паспорту зазначено, що наведені обчислення реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача є репрезентативними та базуються на обраних споживачем умовах кредитування, викладених вище і на припущенні, що договір про споживчий кредит залишатиметься дійсним протягом погодженого строку, а кредитодавець і споживач виконають свої зобов`язання на умовах та у строки, визначені в договорі.

Юридичну природу «паспорту споживчого кредиту» досліджувала колегія суддів Першої судової палати Верховного Суду у постанові від 23.05.2022 року у справі № 393/126/20. У вказаній справі колегія зазначала, що згідно зі статтею 9 Закону України «Про споживче кредитування» кредитодавець розміщує на своєму офіційному веб-сайті інформацію, необхідну для отримання споживчого кредиту споживачем. Цією ж правовою нормою визначено зміст вказаної інформації (умови кредиту: тип кредиту, сума кредиту, строк кредитування, мета та спосіб отримання, тип процентної ставки (фіксована, змінювана), порядок її обчислення, у тому числі порядок її зміни, види забезпечення за кредитом, орієнтовна реальна річна процентна ставка, орієнтовна загальна вартість кредиту тощо), порядок ознайомлення з нею споживача, форму надання такої інформації (паспорт споживчого кредиту) та термін її актуальності. До укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця, з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту (частина друга статті 9 Закону України «Про споживче кредитування»). Тобто інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит (паспорт споживчого кредиту), є пропозицією до укладення кредитного договору (офертою).

Термін «паспорт споживчого кредиту» вживається у Законі України «Про споживче кредитування» лише в розділі II «Інформаційне забезпечення договору про споживчий кредит та дії, що передують його укладенню» та у Додатку 1 зі стандартизованою формою такого паспорта. Приписи про умови договору про споживчий кредит, його форму, порядок укладення та розірвання визначені у розділі ІІІ «Договір про споживчий кредит» цього Закону. До укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або в електронному вигляді з накладенням електронних підписів, електронних цифрових підписів, інших аналогів власноручних підписів (печаток) сторін у порядку, визначеному законодавством) із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті (частина друга статті 9 Закону України «Про споживче кредитування», чинного на момент виникнення спірних правовідносин). З огляду на ці норми закону паспорт споживчого кредиту є довідкою для споживача про умови кредитування, з якими банк зобов`язаний його ознайомити для прийняття споживачем усвідомленого рішення про наступне укладення кредитного договору. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, підписання такого паспорта не означає укладення кредитного договору. Паспорт споживчого кредиту не є тим документом, який Закон України «Про споживче кредитування» включає до форми договору про споживчий кредит (стаття 13).

Як встановлено вище, заява-анкета та оферта, підписані відповідачем, не містять домовленості сторін про сплату неустойки (комісії, штрафу), процентів за овердрафтом, плату за запит залишку в банкоматі (Domestic), плату за запит залишку в банкоматі що належить банку, комісію за зняття готівки в банкоматі в кредитта посилання на паспорт споживчого кредиту, як складову договору.

Отже, враховуючи, що Паспорт споживчого кредиту є інформацією, яка надана відповідачу та була актуальною лише до 30.06.2021 року, й матеріали справи не містять відомостей про те, які саме із зазначених у Паспорті умов були прийняті позичальником, дана інформація не може бути взята судом до уваги, як доказ підтвердження конкретних умов кредитування.

Оскільки підстави для стягнення неустойки (комісії, штрафу), процентів за овердрафтом, плату за запит залишку в банкоматі (Domestic), плату за запит залишку в банкоматі, що належить банку, комісію за зняття готівки в банкоматі в кредитвідсутні, то суд дійшов висновку про те, що з ОСОБА_1 на користь АТ «СЕНС БАНК» слід стягнути заборгованість за кредитним договором станом на 22.01.2023 року в розмірі 37954 грн. 54 коп., яка складається з 26503 грн. 20 коп. заборгованості за тілом кредиту, 527,80 грн. відсотками за користування кредитом, 10923 грн. 54 коп. заборгованості за простроченим тілом кредиту, відтак, позов АТ «СЕНС БАНК» підлягає частковому задоволенню, а у задоволенні інших вимог позивачу слід відмовити.

Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позов АТ «СЕНС БАНК» задоволено на 92,56% (37954, 54 грн. х100: 41007,30 грн.), а тому з ОСОБА_1 на користь АТ «СЕНС БАНК» підлягає стягненню судовий збір в сумі 2484 грн. 31 коп. (2684,00 грн. х 92,56 % : 100).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 264-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «СЕНС БАНК» заборгованість за кредитним договором 631671055 від 31.05.2021 року станом на 22.01.2023 року в розмірі 37954 грн. 54 коп., яка складається з 26503 грн. 20 коп. заборгованості за тілом кредиту, 527,80 грн. відсотками за користування кредитом, 10923 грн. 54 коп. заборгованості за простроченим тілом кредиту.

В решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «СЕНС БАНК» судовий збір в сумі 2484 грн. 31 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Красилівського районного суду Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги позивачем заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач акціонерне товариство «СЕНС БАНК», місцезнаходження: 03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, буд. № 100; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 23494714.

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя: В.О. Шовкун