Справа № 766/1488/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області

у складі: головуючого судді Скрипнік Л.А.,

секретар судового засідання Оніщенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Пацалової Тамари Валеріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу у Херсонській області Волкодав Валентина Геронтіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

установив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

У липні 2023 року адвокат Пацалова Т.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу у Херсонській області Волкодав Валентина Геронтіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка є бабусею ОСОБА_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якого за заповітом була його дружина - ОСОБА_4 , яка спадщину прийняла але не встигла оформити своїх спадкових прав і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На випадок своєї смерті ОСОБА_4 23.10.2021 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г., відповідно до якого заповіла вищевказаний будинок в рівних частинах своїм онукам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Спадкоємцями першої черги за законом, за правом представлення є позивач та відповідачі.

13.06.2023 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 , однак приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. постановою №120/02-31 від 13.06.2023 року відмовила у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, посилаючись на пропущений строк для прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ураховуючи наведене та вважаючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустив з поважних причин через окупацію м.Херсон, запровадження військового стану по всій території України, а також у зв`язку з тим, що на території Херсонської області припинили роботу всі державні та недержавні підприємства, установи, організації, в тому числі «Укрпошта» та нотаріуси. Крім того, зазначила, що позивач з 31.01.2020 року перебуває на військовій службі за контрактом у в/ч3056 Національної гвардії і не має права залишати військову частину без поважної причини, а тому звернутися до нотаріуса зміг лише під час наданої йому відпустки, просила визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк три місяці з дня набуття рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті: бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді від 15.09.2023 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.10.2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Пояснення учасників справи

Позивач у судове засідання не з`явився, надав повноваження представнику.

Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.

Третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу у Херсонській області Волкодав Валентина Геронтіївна в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду.

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

За загальним правилом статей 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Суд встановив, що у ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були діти ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис 181.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дядько позивача ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , актовий запис № 482.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дідусь позивача ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , актовий запис № 1073, який заповів належний йому житловий будинок АДРЕСА_2 дружині ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , актовий запис №1303.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , актовий запис №307.

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якого за заповітом була його дружина - ОСОБА_4 , яка спадщину прийняла але не встигла оформити своїх спадкових прав і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ОСОБА_4 23.10.2021 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г., відповідно до якого заповіла вищевказаний будинок в рівних частинах своїм онукам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є спадкоємцями першої черги за законом, за правом представлення.

13.06.2023 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 , однак приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. постановою №120/02-31 від 13.06.2023 року відмовила у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, посилаючись на пропущений строк для прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 та 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з цим позовом, представник позивача як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилалася на те, що 24 лютого 2022 року відбулося широкомасштабне вторгнення військ РФ на територію України та введено воєнний стан, 01.03.2022 року м.Херсон опинилось під окупацією та на території Херсонської області припинили роботу всі державні та недержавні підприємства, установи, організації, в тому числі «Укрпошта» та нотаріуси. Крім того, представник позивача зазначила, що ОСОБА_4 з 31.01.2020 року перебуває на військовій службі за контрактом у в/ НОМЕР_6 Національної гвардії і не має права залишати військову частину без поважної причини, а тому звернутися до нотаріуса зміг лише під час наданої йому відпустки, зазначена обставина підтверджується довідкою від 22.06.2023 року, виданою В/ч НОМЕР_7 .

Суд знаходить підстави для задоволення вимог позивача, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м.Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022.

Статтею 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі,у межах повноважень та у спосіб,що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами,передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зав`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України.

За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останнім строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі.

Аналізуючи викладене та оцінюючи наявні у справі докази, приймаючи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті: ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На прохання позивача суд не стягує з відповідачів судові витрати.

На підставі викладеного, ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 200, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набуття рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті: бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.А. Скрипнік