Справа №201/4027/23
Провадження № 2/201/1803/2023
У Х В А Л А

25 травня 2023р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Покопцевої Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

05.04.2023р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с. № 3-4).

Провадження по справі було відкрито ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 06.04.2023р., призначено розгляд в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилався на те, що вони з відповідачкою зареєстрували шлюб 02.02.2002р. у відділі реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м. Дніпропетровська під актовим записом № 67. Від шлюбу у них народилося троє дітей, двоє з яких станом на дату подачі позову є неповнолітніми. Шлюбні відносини та ведення спільного господарства припинені з 2016р., вони розпалися через різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства та сварки на побутовому підґрунті. Просив шлюб розірвати, повідомив, що судові витрати складають суму судового збору у розмірі 1 073грн. 60коп.

Позивач в заяві до суду від 10.04.2023р. підтримав позовні вимоги, заперечував проти надання строку для примирення у тому випадку, якщо на цьому буде наполягати відповідачка. Також в цій заяві просив справу розглядати за його відсутності та не стягувати з відповідачки на його користь судові витрати (а.с. № 26).

Відповідачка 09.05.2023р. до канцелярії суду подала клопотання про надання сторонам терміну для примирення, а також відзив на позов, з яких вбачається, що ОСОБА_2 не згодна на розірвання шлюбу, вважає, що поспішне розірвання шлюбу буде суперечити правам і інтересам неповнолітніх дітей, також вона сама бажає зробити усе можливе для збереження сім`ї (а.с. № 29-32).

Відповідачка в заяві до суду від 25.05.2023р. підтримала клопотання про надання строку для примирення. Незважаючи на те, що ОСОБА_2 не заперечувала того факту, що з січня 2017р. вони з чоловіком не проживають однією сім`єю, чоловік поїхав працювати до Києва, втім, вона вважала, що подружні стосунки можна зберегти, а під час воєнного стану - і потрібно. Зазначала також і про те, що у неї за цей час не з`явилося іншого чоловіка, чи є інша жінка у чоловіка їй невідомо. В цій заяві відповідачка також просила судове засідання 25.05.2023р. проводити за її відсутності (а.с. № 33).

Таким чином, на підставі ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглянув справу 25.05.2023р. за відсутності обох сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, ознайомившись із заявами сторін від 10.04.2023р., 09.05.2023р. та 25.05.2023р., дійшов до наступних висновків.

Згідно ч.7 ст.240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Згідно ч.1 ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

З матеріалів справи вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 02.02.2002р. у відділі реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м. Дніпропетровська під актовим записом № 67 (а.с. № 9), у подружжя є троє дітей: повнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та двоє неповнолітніх дітей - доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.№ 10, 11, 12).

Суд, з`ясувавши обставини справи та фактичні взаємини подружжя, відсутність серйозних причин, які б спонукали позивача звернутися в суд з позовом (по тексту позову позивач зазначає причиною припинення подружніх стосунків - різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства, сварки на побутовому підґрунті), а також приймаючи до уваги бажання відповідачки вжити заходи для збереження родини, вважає, що сімейні стосунки між подружжям можливо зберегти.

До такого висновку суд дійшов з огляду на те, ще відповідачка по тексту клопотання від 09.05.2023р. та заяви до суду від 25.05.2023р. просила надати їм з чоловіком максимальний строк для примирення - 6 місяців, зазначала, що під час війни в державі ставлення позивача до збереження родинних відносин може змінитися.

Також при прийнятті такого рішення судом враховано і те, що у подружжя троє дітей, двоє з яких є наразі ще неповнолітніми.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України при розгляді справи про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.

З урахуванням положень ст. 112 СК України та приймаючи до уваги, що позивачем не доведено суду, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити його інтересам або інтересам дітей, суд вважає, що сторонам потрібно надати строк для примирення, втім, не максимальний, оскільки позивач заперечував проти надання строку для примирення.

Суд зазначає, що у конкретній цивільній справі надання сторонам строку для примирення не буде суперечити моральним засадам суспільства (положення ч.1 ст. 111 СК України).

Приймаючи до уваги положення ст. 111 СК України, суд вважає за необхідне надати сторонам строк для примирення - 4 (чотири) місяці і на цей період провадження по справі зупинити у відповідності до положень ч. 7 ст. 240 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.111 СК України, ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч.7 ст. 240, ст.ст. 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити.

Надати сторонам строк для примирення 4 (чотири) місяці.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: Ткаченко Н.В.