Провадження № 2/235/120/23
Справа № 235/970/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2023 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хмельової С.М.

за участю секретаря судового засідання Юриної К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Малькевич Наталія Володимирівна, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Малькевич Наталія Володимирівна, з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина після смерті матері позивача - ОСОБА_3 , яка за життя склала на його ім`я заповіт, посвідчений секретарем Новоєлизаветівської сільської ради Покровського району Донецької області 29.05.2018 року, реєстр № 13, заповівши йому належні їй земельні ділянки (пай), розташовані на території Новоєлизаветівської сільської ради Покровського району Донецької області.

Першочерговим спадкоємцем за законом також являється син спадкодавця, ОСОБА_2 , який прийняв спадщину, бо на час її відкриття був зареєстрований та проживав разом зі спадкодавцем. На день смерті матері позивач не проживав разом з нею.

07 вересня 2023 року позивач звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки.

Постановою нотаріуса від 07.09.2023 року у видачі свідоцтва було відмовлено, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Крім того нотаріусом вказано на те, що прізвище позивача згідно свідоцтва про народження та паспорту « ОСОБА_4 », коли як згідно свідоцтва про смерть прізвище матері « ОСОБА_4 », що унеможливлює встановити родинні відносини зі спадкодавцем та в подальшому у нього виникне зобов`язання сплачувати податок на доходи громадян.

За цих підстав він змушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

Зазначає, що пропуск шестимісячного строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини обумовлений наступними причинами:

Загальновідомою обставиною є здійснення широкомасштабного вторгнення та збройної агресії РФ проти України, що триває з 24.02.2022 до теперішнього часу. Указом президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан з 05-30 24.02.2022. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» від 22.12.2022 №309 (з наступними змінами) затверджено перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), до цього переліку включені територіальні громади Покровського району Донецької області, зокрема, Покровська територіальна громада. Також є достеменно та загальновідомим той факт, що протягом тривалого часу на території Донецької області державними і приватними нотаріусами не вчинялися нотаріальні дії, були закриті (у тому числі деякі і дотепер) державні реєстри. Враховуючи те, що воєнний стан в Україні був введений після смерті спадкодавця, і протягом визначеного законом шестимісячного строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини тривала евакуація населення, в тому числі з міста виїхали нотаріуси, позивач вважає, що вищенаведені обставини у їх сукупності надають підстави для визнання причин пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними.

Щодо встановлення факту родинних відносин зазначає, що підтвердити родині відносини йому необхідно для прийняття спадщини за заповітом як спадкоємцю першої спорідненості.

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк у шість місяців, який починає перебіг з моменту набрання судовим рішенням законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини, яка залишилися після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити юридичний факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 являється його матір`ю.

Ухвалою суду від 13 вересня 2023 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 05 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі, на задоволені позову наполягають.

Відповідач в судове засідання не з`явився. До суду 05 жовтня 2023 року надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до паспорту громадянина України НОМЕР_1 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12).

Згідно з свідоцтвом про народження « ОСОБА_5 » народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , в графі батьки записані: батько « ОСОБА_6 », мати « ОСОБА_7 » (а.с.7).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі Надеждинка Покровського району Донецької області, свідоцтво про смерть якої видано Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 23 березня 2022 року (свідоцтво серія НОМЕР_2 (а.с.6).

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У частині 2 цієї статті передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про в становлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ст.315 ЦПК України судом розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до статті 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник немає іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Установлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку, їх встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Питання щодо встановлення факту родинних відносин між позивачем та померлою розглядається в даному випадку в порядку загального позовного провадження, оскільки встановлення даного факту необхідно позивачу в подальшому для реалізації права на спадкування.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що доводи ОСОБА_1 щодо наявності родинного зв`язку між ним та його матір`ю знайшли своє підтвердження дослідженими у справі доказами - письмовими відомостями, які безпосередньо або опосередковано вказують на родинний зв`язок.

При житті ОСОБА_8 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Новоєлизаветинської сільської ради Покровського району Донецької області Павленка Н.А. 29 травня 2018 року, зареєстрований в реєстрі за №13, заповівши ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , належні їй земельні ділянки (пай), розташовані на території Новоєлизаветінської сільської ради Покровського району Донецької області.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Крім позивача, першочерговим спадкоємцем за законом після смерті матері є її син та брат позивача ОСОБА_2 , який відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований та постійно проживав разом з матір`ю на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією наданою відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області за №997 від 16.08.2023 року (а.с.9).

Позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2

Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Позивач, будучи спадкоємцем спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

07 вересня 2023 року постановою державного нотаріуса Другої покровської державної нотаріальної контори Радочиної О.І. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, розташовану на території Новоєлизаветівської сільської ради Покровського (колишнього Красноармійського) району Донецької області, що належала ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки родинні відносини не підтверджуються, так як в свідоцтві про смерть прізвище померлої записано « ОСОБА_4 », а спадкоємця « ОСОБА_4 », в свідоцтві про народження спадкоємця також « ОСОБА_4 », крім того спадкоємцем пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини (а.с.11).

Згідно з інформацією, наданою державним нотаріусом другої покровської державної нотаріальної контори Радочиної О.І. від 14.09.2023 № 285/01-16 повідомлено, що спадщина після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 не відкривалась. Заповіт від її імені був посвідчений 29.05.2018 року по реєстру №13 Новоєлизаветівською сільською радою Покровського району (а.с.21-24).

На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у

вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що Указом президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан з 05-30 24.02.2022. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» від 22.12.2022 №309 (з наступними змінами) затверджено перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), до цього переліку включені територіальні громади Покровського району Донецької області, зокрема, Покровська територіальна громада. Крім того, протягом тривалого часу на території Донецької області державними і приватними нотаріусами не вчинялися нотаріальні дії, були закриті (у тому числі деякі і дотепер) державні реєстри. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно

певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати

шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Малькевич Наталія Володимирівна, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 являється матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в шість місяці, з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України, а також відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_3 .

Представник позивача: адвокат Малькевич Наталія Володимирівна. Адреса здійснення адвокатської діяльності: Донецька область, м. Покровськ, вул. Центральна, буд.149. Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1912 від 27.12.2017 року.

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 . РНОКПП НОМЕР_4 .

Повний текст рішення виготовлено 28 листопада 2023 року.

Суддя Хмельова С.М.