печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2023 року суддя Печерського районного суду м. Києва Соколов О.М. перевіривши матеріали позовної Товариства з обмеженою відповідальністю «БРАМЛЕТ» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, третя особа, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію права власності та виселення без надання іншого житла, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БРАМЛЕТ» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, третя особа, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію права власності та виселення без надання іншого житла, який згідно з реєстру судових справ був переданий судді Соколову О.М. 01.11.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Перевіривши позовну заяву, встановлено що вона не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно з п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

До того ж, ч. 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту позовної заяви у розділі додатки вбачається, що позивачем долучено до позову додатки та наводиться їх перелік.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, відповідно до акту про відсутність додатків від 31.10.2023 року, позивачем не долучено до позовної заяви жодного документа, що вказані у розділі додатки.

Відтак, позивачу необхідно усунути вказаний недолік та надати суду завірені належним чином додатки до позовної заяви, відповдно до їх переліку.

Крім того, згідно з нормами частини першої статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається із ст. 190 ЦПК України, ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

Отже, позивачу необхідно надати суду копії позовної заяви (з додатками), відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відтак позивачу на виконання вимог частини першої статті 177 ЦПК України необхідно подати до суду копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч. 3 ст. 177 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана юридичною особою - справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» передбачено, що прожитковий мінімум для працездатнихосіб з 1 січня 2023 року складає 2684 гривні.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, відповідно до змісту позовних вимог, позивачем заявлено 12 (дванадцять) вимог немайнового характеру. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів сплати судового збору.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за немайнові вимоги заявлені в позові та подати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Окрім цього, суд звертає увагу позивача, що Позивачем заявлено в якості відповідача Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовську Марину Анатоліївну. В той же час спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Отже, вказаний приватний нотаріус має бути заявлений як третя особа. Самостійно змінити статус сторони суд не має права, окремих клопотань щодо заміни сторони не надходило.

З огляду на викладене, позивачу слід усунути вказані недоліки.

На виконання ухвали про залишення заяви без руху необхідно надати позовну заяву в новій редакції з завіреними належним чином додатками, для суду та учасників у справі, сплатити судовий збір відповідно до змісту позовних вимог та ЗУ «Про судовий збір» та подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору відповідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БРАМЛЕТ» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, третя особа, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію права власності та виселення без надання іншого житла - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

У разі, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколов