ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6311/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Київської міської державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом та за законом,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Київської міської державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом та за законом.

Позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , яка на випадок смерті 20.10.2016 склала заповіт, за умовами якого зробила наступне розпорядження: належне на праві власності ОСОБА_5 : земельну ділянку, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059 та 11/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 заповіла в рівних частках кожному: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_6 , син ОСОБА_5 , який є батьком позивача.

Після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_6 позивач звернулась з заявою про прийняття спадщини, були заведені спадкові справи.

Постановами про відмову у вчиненні нотаріальних дій вих № 8/02-31 від 02.02.2023 та вих № 26/02-31 від 10.04.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом і свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність у спадкоємиці ОСОБА_2 необхідних для видачі свідоцтв про право на спадщину правоустановчих документів на спадкове майно.

За викладених обставин, з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог позивач просить визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), спадкоємцем за заповітом майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 право власності на 11/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 та право власності на 11/100 часток земельної ділянки (площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059; визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), спадкоємцем за законом майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 право власності на 11/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 та право власності на 11/100 частку земельної ділянки (площею 0,1000 га), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059. Стягнути з відповідачів судові витрати.

Ухвалою суду від 31.07.2023 відкрито провадження по справі, розгляд якої призначено в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни завірені копії спадкових справ № 1/2022 та № 2/2022, заведених після смерті, ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 та смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , які надійшли до суду 11.08.2023

21.09.2023 представником відповідача ОСОБА_7 , надано до суду відзив у скому відповідач просить відмовити у задоволенні позову в частині позовних вимог до Київської міської державної адміністрації, як неналежного відповідача.

Ухвалою підготовчого судового засідання від 28.11.2023 розгляд справи призначено по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлений позов, з викладених в ньому підстав.

Представник відповідача ОСОБА_8 надав заяву про визнання позову.

Представник відповідача та третя особа надали заяви про розгляд справи без їх участі.

Суд заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , яка на випадок смерті 20.10.2016 склала заповіт, за умовами якого зробила наступне розпорядження: належне на праві власності ОСОБА_5 : земельну ділянку, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059 та 11/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 заповіла в рівних частках кожному: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_9 , як законний представник від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі доньки, ОСОБА_5 , за результатами звернення заведено спадкову справу № 2/2022.

01.08.2022 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявами про прийняття спадщини після смерті, ОСОБА_5 .

01.11.2022 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. направила запит до Комунального підприємства "Київського міського бюро технічної інвентаризації" щодо надання інформації про право власності на частку житлового будинок АДРЕСА_1 , що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_5

28.11.2022 у відповідь на запит Комунальне підприємство "Київського міського бюро технічної інвентаризації" повідомило, що житловий будинок АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрований за ОСОБА_5 на підставі рішення Народного суду Харківського району м. Києва від 13.08.1993 та зареєстрованого в Бюро 28.10.1993 № 25843.

02.02.2023 ОСОБА_9 , як законний представник від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що складається з частки житлового будинку, надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059.

02.02.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. відмовила ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що спадкоємцем не подано належним чином оформлених документів, що підтверджують право власності померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на спадкове майно.

ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ОСОБА_6 , син ОСОБА_5 , який є батьком позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_9 , як законний представник від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька її малолітньої дитини, ОСОБА_6 , за результатами звернення заведено спадкову справу № 1/2022.

01.08.2022 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявами про прийняття спадщини після смерті, ОСОБА_6 .

10.04.2023 ОСОБА_9 , як законний представник від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, що складається з частки житлового будинку, надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059.

10.04.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. відмовила ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що спадкоємцем не подано належним чином оформлених документів, що підтверджують право власності померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на спадкове майно.

Згідно з Державним актом на земельну ділянку серія КВ №122929 ОСОБА_5 на праві приватної власності належало 11/25 часток земельної ділянки площею 0,1000 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059.

Звертаючись до суду з позовом, позивач посилається на те, що в зв`язку з відсутністю правоустановчих документів позбавлена права на спадщину. Припускає, що оригінали документів можуть бути у доньки померлої, відповідача ОСОБА_3 .

Відповідно до положень статей 3, 15 ЦК України підставою для судового захисту цивільного права або інтересу є його порушення, невизнання або оспорювання.

Стаття 16 цього Кодексу визначає орієнтовний перелік способів судового захисту, до яких, зокрема, відноситься такий спосіб захисту як припинення дії, яка порушує право.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Як передбачено ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, в т.ч. шляхом визнання права.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Положеннями ст.ст. 1216,1217,1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщиниі не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Враховуючи, що ОСОБА_2 після смерті батька та бабусі успадкувала майно за законом та заповітом і іншим шляхом захистити права спадкоємця на отримання спадщини неможливо, вимоги про визнання права власності суд вважає обґрунтованими і доведеними.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивачем за змістом заявленого позову доведено обґрунтованість позовних вимог.

Згідно ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, провадження № 12-171гс19).

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.

З урахуванням критеріїв співмірності складності справи та обсягу і складності виконаної адвокатом роботи, виходячи з конкретних обставин даної справи, визнання відповідачем позову, суд вважає, що зазначені представником позивача витрати на правничу допомогу в розмірі 17825,00 грн. є завищеними та не достатньо обґрунтованими.

У постанові Верхового суду від 10.11.2021 у справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності належним відповідачем є орган місцевого самоврядкування.

Відтак, зважаючи на задоволення позовних вимог про визнання права власності за законом та за заповітом, суд приходить до висновку що з ОСОБА_3 , Київської міської державної адміністрації на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню витрати на правничу допомогу у розмірі 2 000 грн 00 коп. з кожного, які не суперечать принципу розподілу таких витрат зважаючи на становлені судом обставини.

Відповідно до положень статті 141 ЦПК України судовий збір віднести за рахунок держави. На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 16,321,328,392,1216,1217,1218,1268,1270,1273 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 206, 223, 247, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України суд-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Київської міської державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом та за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), спадкоємцем за заповітом майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 право власності на 11/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 та право власності на 11/100 часток земельної ділянки (площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059;

Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), спадкоємцем за законом майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 право власності на 11/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 та право власності на 11/100 частку земельної ділянки (площею 0,1000 га), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :90:146:0059.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу в розмірі 2000 грн. (дві тисячі гривень 00 копійок).

Стягнути з Київської міської державної адміністраціїна користь ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу в розмірі 2000 грн. (дві тисячі гривень 00 копійок).

Витрати по сплаті судового збору віднести за рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 28.11.2023

Суддя: Комаревцева Л.В.