Справа № 214/6157/20
У Х В А Л А

27 листопада 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

представника позивача - адвоката Мастила Ю.І.,

представника відповідача - адвоката Мельникової Я.В. (в режимі відеоконференції)

у відсутність позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача, стягнення коштів та збитку за договором банківського вкладу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом до АТ КБ «Приватбанк» та в редакції уточненого позову від 30.09.2021 просить суд стягнути з відповідача суму вкладу 6 122,33 доларів США з урахуванням 10% річних, нарахованих банком у період з березня 2020 року по вересень 2021 року без урахування належного до утримання податку, пеню (неустойку) у розмірі 3% річних від суми утримуваних банком коштів за кожен день прострочки у сумі 2 706 383,00 грн., пеню в розмірі 3% річних у сумі 7 413,67 грн., проценти за користування коштами у сумі 2 471,58 грн., моральну шкоду у сумі 10 000,00 грн., посилаючись на відмову банку у припиненні на її вимогу договору банківського вкладу № SAMDNWFD700 від 31 грудня 2013 року та виплаті їй депозиту за указаним договором.

Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року позов прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 25 лютого 2021 року закрито підготовче провадження по справі з призначенням до судового розгляду.

До суду 26 жовтня 2023 року через канцелярію представником позивача адвокатом Мастило Ю.І. подано уточнення позовних вимог у частині уточнення (збільшення та зменшення) розміру заявлених вимог.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Мастило Ю.І. заявив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вказавши, що Верховним Судом неодноразово змінювалась судова практика з подібних спорів і лише у липні цього року Велика Палата Верховного Суду вкотре відступивши від правових висновків, винесла правову позицію. У зв`язку з цим, а також враховуючи обмеження, які з 2020 року діють на території країни, просить поновити строк для подачі заяви про зміну вимог та прийняти указану заяву до розгляду.

Представник відповідача адвокат Мельникова Я.В. клопотання представника позивача підтримала та вважала за доцільне поновити пропущений позивачем процесуальний строк, прийнявши заяву про зміну вимог до розгляду, на яку відповідачем уже подано відзив на позов, оскільки дійсно судова практика неодноразово змінювалась та з врахуванням строку розгляду цієї справи позивач змушена була уточнити вимоги, привівши її у відповідність до останніх позицій Верховного Суду.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши наданий матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 1 статті 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до частини першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Пунктами 1, 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України визначено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно з вимогами ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі №570/5639/16-ц.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини другої статті 197 ЦПК України).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України(постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Однак з метою дотримання рівності сторін, ефективності захисту порушених, невизнаних та оспорюваних прав позивача, оскільки представник відповідача не заперечує проти прийняття до розгляду уточненого позову, зміст якого приведений у відповідність до останніх правових позицій Верховного Суду, суд вважає необхідним задовольнити клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку для прийняття до розгляду заяву про уточнення вимог.

Керуючись статями 49, 126, 127, 274, 277, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк для подання заяви про уточнення вимог.

Прийняти до розгляду заяву про уточнення вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача, стягнення коштів та збитку за договором банківського вкладу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 28 листопада 2023 року

Суддя А.В. Ткаченко