УХВАЛА

23 травня 2023року

м. Київ

справа № 373/892/20

провадження № 61-8197св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Яремка В. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Агрофірма «Іскра» про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування державної реєстрації права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до судуз позовом до Дочірнього підприємства «Агрофірма «Іскра» (далі - ДП «Агрофірма «Іскра») про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування державної реєстрації права власності на майно.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2021 року у позові відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2021 року скасовано, ухвалено нове рішення про задоволення позову. Визнано недійсним договір купівлі-продажу цілісного майнового комплексу на АДРЕСА_1 від 23 серпня 2007 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Племзавод «Шевченківський» та ДП «Агрофірма «Іскра». Скасовано державну реєстрацію права власності ДП «Іскра» на цей цілісний майновий комплекс.

У серпні 2022 року ДП «Агрофірма «Іскра» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року, просило її скасувати, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 01 вересня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали справи. Зупинено дію постанови Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року до закінчення касаційного розгляду справи.

У грудні 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду не ухвалював рішення про виклик учасників справи для надання пояснень, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному вебпорталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Агрофірма «Іскра» про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування державної реєстрації права власності на майно призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів на 31 травня 2023 року.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

О. В. Ступак

В. В. Яремко