Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/68/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" травня 2023 р. суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача адвоката Глухенького Сергія Олександровича, про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

15 травня 2023 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області ухвалено рішення, яким задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,-. Визнано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

24 травня 2023 року до суду від представника позивача адвоката Глухенького Сергія Олекандровича надійшла заява про виправлення описки в судовому рішенні.

Оглянувши матеріали справи судом встановлено, що при складенні вказаного судового рішення було допущено описку в другому абзаці резолютивної частини, а саме невірно вказаного по батькові Відповідача « ОСОБА_6 » замість правильного « ОСОБА_7 ».

Крім того в першому абзаці резолютивної частини спору не вказано предмет спору.

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень у судове рішення здійснюється в порядку письмового провадження, оскільки учасники справи не повідомлялися.

Враховуючи, що допущені судом описки стосуються істотних обставин, оскільки можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, тому суд вважає за необхідне виправити допущені в рішенні описки.

Керуючись ч.13 ст.7, ст.260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в другому абзаці резолютивної частини рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2023 року у цивільній справі за позовом про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, вказавши правильно ім`я та по батькові позивача « ОСОБА_8 ».

Виправити описку допущену в першому абзаці резолютивної частини рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2023 року у цивільній справі за позовом про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, виклавши в такій редакції «Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини задовольнити повністю».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду

Суддя М. М. Бебешко