Провадження № 2-с/750/200/23
У Х В А Л А

29 листопада 2023 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Маринченко О.А., розглянула заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу в справі № 750/16299/23,

в с т а н о в и л а:

15 листопада 2023 року Деснянським районним судом м. Чернігова було видано судовий наказ, яким солідарно стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Облтеплокомуненерго» заборгованість за послуги з централізованого постачання гарячої води в сумі 3974 грн. 38 коп. за період з 01.04.2020 до 31.08.2023; заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування за послугу з постачання теплової енергії в сумі 350 грн. 99 коп. за період з 01.11.2021 до 31.08.2023; заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування за послугу з постачання гарячої води в сумі 174 грн. 33 коп. за період з 01.11.2021 до 31.08.2023. Стягнуто з боржників на користь стягувача по 134 грн. 20 коп. з кожного у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

28 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова із заявою про скасування вказаного судового наказу.

Статтею 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Так, відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, заява про скасування судового наказу не містить відомостей про наявність або відсутність в учасників справи електронного кабінету.

Також, пунктом 1 частини п`ятої статті 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Боржником до заяви про скасування судового наказу не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Водночас, ОСОБА_1 додав до заяви копію посвідчення від 27 травня 2015 року, згідно з яким він має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій та просить звільнити його від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» встановлено, що ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Вирішуючи питання про сплату судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Зазначена правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року в справі № 9901/311/19, від 12 лютого 2020 року в справі № 545/1149/17.

Боржник подав заяву про скасування судового наказу і його вимоги не пов`язані із захистом прав як учасника бойових дій, не стосуються його соціального і правового статусу, який врегульований спеціальним законом.

За таких обставин, правові підстави, передбачені пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», для звільнення від сплати судового збору за подання вказаної заяви відсутні.

Згідно із підпунктом 4-2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу справляється судовий збір, ставка якого складає 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (134 грн. 20 коп.).

Відповідно до частини шостої статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За таких обставин, наявні підстави для повернення заяви про скасування судового наказу боржнику без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 170, 258-261, 353, 354, 355 ЦПК України,

у х в а л и л а:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу в справі № 750/16299/23- повернути боржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала щодо повернення заяви заявнику може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.А. Маринченко