Справа № 211/2305/22
Провадження № 2/211/511/23
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

( заочне )

24 травня 2023 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.,

при секретарі Мариненко Е.П.,

без участі сторін , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривому Розі за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої в результаті правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Бурлаченко С.Ю. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої в результаті правопорушення. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ОСОБА_1 , мешкає за адресою АДРЕСА_1 . У даній квартирі він мешкає разом зі своєю матір`ю - ОСОБА_3 . Поверхом нижче мешкає відповідач у справі.23.12.2021 р. відповідач вчинив щодо ОСОБА_1 хуліганські дії, а саме ображав нецензурною лайкою та кувалдою пошкодив вхідні двері у належній йому квартирі. З приводу вказаного звертався до поліції і відпочатку була заведена кримінальна справа №0000017 від 28.12.2021 р. Однак кримінальну справу було закрито 17.02.2022 р. відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із відсутністю складу злочину.

20.04.2022 р. співробітниками поліції відносно відповідача було складено протокол про вчинення адміністративного правовопорушення за ч. 1 ст. 173 КУпАП. Постановою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 25.05.2022 р. по справі №211/1550/22 провадження відносно ОСОБА_2 було закрито у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Під час своїх хуліганських дій відповідач пошкодив його двері, та йому довелося купувати нові, які коштували 7800,00 грн., тим самим завдавши йому матеріальних збитків.

Крім того, відповідач завдав ОСОБА_1 моральну шкоду, яка полягає у душевних хвилюваннях з приводу незаконних дій відповідача. Відповідач веде себе так зухвало, постійно ображає нецензурною лайкою, погрожує фізичною розправою. Моральну шкоду він оцінює в 20000,00 гривень.

Ухвалою суду від 22 серпня 2022 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 17 квітня 2023 року витребувано від Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області матеріали адміністративної справи № 211/1550/22 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та витребувано від ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області матеріали кримінального провадження № 0000017 від 28.12.2021 року, що порушено за заявою ОСОБА_1 відносно хуліганських дій ОСОБА_2 .

У судове засідання сторони повторно не з`явилися.

Представник позивача адвокат Бурлаченко С.Ю. до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивача, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся , не повідомив причини неявки, відзиву не подав.

Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно вимог статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить такого.

Судом встановлено, що 23 грудня 2021 року о 20.00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_1 , а саме виловлювався в адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою у під`їзді вищевказаного будинку, чіплявся до нього та погрожував вбивством, чим порушив громадський порядок та своїми діями дрібне хуліганство та Закон України № 55/97-ВР від 07.02.1997.

З приводу вказаного факту ОСОБА_1 звернувся до відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та були внесенні відомості 14.01.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0000017.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області Медведєвим С.О. 17 лютого 2022 року кримінальне провадження № 0000017 від 14.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України закрито, у зв`язку встановленням відсутності складу кримінального правопорушення та направлено до ДОП ВП № 1 матеріали для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Постановою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 травня 2022 року провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП закрито, у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

При цьому слід зазначити, що в аспекті аналізу положень пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП, суд повинен встановити обставини вчинення адміністративного правопорушення, а також наявність вини особи у його вчиненні, не дивлячись на сплив строку, встановленого статтею 38 КУпАП, яка виключає можливість накладення стягнення, а ніяк не звільнення від відповідальності. З огляду на це поєднання закриття справи на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення не є взаємовиключними рішеннями.

Положенням ч.4 ст.82 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, обставини, встановлені в постанові суду додатковому доказуванню не підлягають.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих правових норм правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів

У відповідності до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 5 та 6 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 ЦПК України, встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На виконання ухвали суду від 17 квітня 2023 року було надано з архіву Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області матеріали адміністративної справи № 211/1550/22 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та з ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області матеріали кримінального провадження № 0000017 від 28.12.2021 року, що порушено за заявою ОСОБА_1 відносно хуліганських дій ОСОБА_2 .

Дослідивши надані докази, судом було встановлено, наступні обставини.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 , останній пояснив, що 23.12.2021 року приблизно 19.30 год. він прийшов до своєї квартири за адресою: АДРЕСА_3 . У цей час поверхом вище вийшов сусід з квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_4 , котрий почав йому кричати та бризнув газовим балончиком. Потім ОСОБА_2 пішов до себе в квартиру та взяв кувалду та пішов до ОСОБА_4 , щоб поговорити, однак він не виходив, тоді він почав наносити удари кувалдою по дверях ОСОБА_4 . Нанесення ударів ОСОБА_2 по дверях ОСОБА_1 також підтверджено письмовими показами свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та долученими до матеріалів кримінального провадження фото ( матеріали кримінального провадження № 0000017 ).

Згідно договору купівлі-продажу № 19/54 від 24.12.2021 укладеного між приватним підприємцем ОСОБА_7 та ОСОБА_1 вартість дверей складає 7800,00 грн. ( а.с. 10).

Відшкодування шкоди, яка заподіяна адміністративним правопорушенням може здійснюватися в таких формах: 1) накладення обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду (ст. 40 КпАП); 2) повернення майна володільцеві (ст. 265 КпАП); 3) добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди (п. 2 ч. 1ст. 34 КпАП); 4) у порядку цивільного судочинства (ч. 3ст. 40 КпАП).

За змістом ст.22Цивільний кодекс України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Також згідно з нормами даної статті збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до ст.1166 Цивільний кодекс України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 1192 Цивільний кодексу України визначено способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Застосування цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Склад цивільного правопорушення, визначений законом для настання відповідальності у формі відшкодування збитків, утворюють наступні елементи: суб`єкт, об`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторона. Суб`єктом є боржник; об`єктом - правовідносини по зобов`язаннях; об`єктивною стороною - наявність збитків у майновій сфері кредитора, протиправна поведінка у вигляді невиконання або неналежного виконання боржником свого зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника і збитками; суб`єктивну сторону цивільного правопорушення складає вина, яка представляє собою психічне відношення особи до своєї протиправної поведінки і її наслідків.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає, тобто для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

З урахуванням викладеного, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і завданою шкодою, суд приходить до висновку, що позов в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 7800,00 грн., підлягає задоволенню в повному обсязі.

Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне.

У відповідності до положень ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини.

При цьому, суд, керується роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до п.3 якої під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати зокрема: в моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушення стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

В п.5 цієї постанови визначено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справи про відшкодування моральної шкоди підлягають наступні обставини: чи підтверджується факт заподіяння моральної шкоди чи фізичних страждань немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в який матеріальній формі оцінюється заподіяна моральна шкода.

Згідно з п.9 цієї Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Свої моральні страждання, пов`язані з фактом умисного протиправного діяння відповідача, позивач оцінює в розмірі 20 000,00 гривень.

Таким чином, установивши, що позивачу було завдано хуліганськими діями відповідача збитків, вина, якої підтверджується, дослідженими матеріалами справи має право на відшкодування моральної шкоди.

Враховуючи вищезазначені обставини, виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає співвмірною моральним стражданням позивача суму в розмірі 2000 грн. З огляду на вищенаведене позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з наведеним, з відповідача на користь позивача належить стягнути 992,40 коп. судового збору. (сплачений судовий збір за вимогу матеріального характеру ) та 99,24 грн. судового збору ( сплаченого за вимогу моральної шкоди. ).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 22, 23, 386, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 89, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , шкоду спричинену внаслідок хуліганських дій матеріального характеру в розмірі 7800 ( сім тисяч вісімсот) гривень 00 коп. та морального характеру в розмірі 2000 ( дві тисячі ) гривень коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , судовий збір в сумі 1091 ( одну тисячу дев`яносто одну) гривню 64 коп.

В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: С. В. Ткаченко