Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" листопада 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва

у складі: головуючого - судді Гончарука В.П.

за участі секретаря Гриценко О.І.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, суд, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) кошти у розмірі 30 000,00 (тридцять тисяч гривень 00 копійок) та судовий збір в сумі 992,40 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що що з метою здійснення ремонту запчастин автомобіля «Mitsubishi Pajero 3.2 DID» 11.07.2022 року ним на ім`я відповідача була відправлена посилка Новою поштою, експрес-накладна № 5297, оголошена вартість посилки 30 000,00 грн. Вміст відправлення - паливний насос високого тиску № МЕ204338 та паливна форсунка (4 шт.) № МЕ203961. Відправлення відповідачем було отримано 12.07.2022 року. 13.07.2022 року відповідач повідомив, що речі передні йому для ремонту (паливний насос високого тиску № МЕ204338 та паливна форсунка (4 шт.) № МЕ203961) були викрадені з автомобіля. Оскільки між ними склались правовідносини підряду, відповідач мав вжити належних заходів для збереження вказаного майно. Таким чином, розмір збитків він оцінює в 30 000,00 грн. З метою позасудового вирішення ситуації, на адресу відповідача було направлено претензію від 22.08.2022 року та від 12.09.2022 року. Втім, спір не було вирішено.

Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 02.12.2022 року.

05.12.2022 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

09.12.2022 року здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані відповідача.

13.12.2022 року надійшла відповідь з Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».

Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 16.12.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14.02.2023 року позовні вимоги по справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) кошти у розмірі 30 000,00 (тридцять тисяч гривень 00 копійок) та судовий збір в сумі 992,40 грн.

Додатковим рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 27.02.2023 року стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) витрати на професійну правову допомогу у розмірі 2 450,00 (дві тисячі чотириста п`ятдесят гривень 00 копійок) грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.06.2023 року, заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м.Києва, від 14 лютого 2023 року за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - задоволено, скасувано заочне рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 14 лютого 2023 р. за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди та постановлено судовий розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених у змісті позовної заяви та відповіді на відзив та просив їх задовольнити в цілому.

Відповідача та Представник відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог в повному з підстав викладених у відзиві на позовну заяву та письмових запереченнях на відповідь на відзив, зі змісту яких просять суд відмовити в задоволенні позову повністю.

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За приписами ч. ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є, зокрема втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

В судовому засіданні встановлено, що 11.07.2022 року ОСОБА_4 за допомогою засобів поштового зв`язку «Нова пошта» направив ОСОБА_2 запчастини. Згідно накладної вартість посилки 30 000,00 грн.

З скріншоту телефону слідує, що між сторонами обговорювалось питання поставки паливного насосу високого тиску та паливних форсунок (4 шт.).

За інформацією автомагазину вартість паливного насосу високого тиску до автомобіля «Mitsubishi» становить від 32 583,01 грн. до 47 788,41 грн.; ціна паливної форсунки від 1 094,43 грн. до 1 737,76 грн.

Позивач визначив вартість товару в 30 000,00 грн.

Зі скріншоту телефону убачається, що автозапчастини, які були доставлені відповідачу, викрадено з його автомобіля.

22.08.2022 року на адресу відповідача позивачем була надіслана претензія, згідно якої останній пропонував відповідачу компенсувати вартість втрачених ним паливного насосу високого тиску № МЕ204338 та форсунок в розмірі 30 000,00 грн.

12.09.2022 року позивач на відповідь відповідача пропонував вирішити конфлікт, вислухати пропозиції відповідача щодо компенсації вартості речей, які були переслані відповідачу для проведення ремонту.

Оскільки, спірне питання між сторонами не вирішено, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до положень ст.ст. 1166 та 1167 ЦК України для покладення відповідальності на заподіювача майнової та моральної шкоди, зокрема у результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана стаття регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз`яснив, що при розгляді таких справ, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі або майну громадянина відшкодовується у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Згідно правової позиції висловленої Верховним Судом України при розгляді справи №6-183цс14 від 03.12.2014, законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини і якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Згідно ч. 3 ст. 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Обов`язковими підставами відшкодування майнової шкоди є наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність іншого зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та останнього в її заподіянні. Ймовірності або припущення не можуть бути основою для цивільно-правої відповідальності.

Відповідно ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно із ч. 1 ст. 509 ЦК України - зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Так у ч. 1 ст. 843 ЦК України зазначено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Відповідно до ч. 3 ст. 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Згідно із ч. 2 ст. 873 ЦК України робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі.

За умовами ст. 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.

Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно з ч. З ст. 849 Цивільного кодексу України якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Відповідно до ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України, якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків (ч. 1 ст. 612 ЦК України).

У разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 615 ЦК України).

Частиною 2 ст. 849 ЦК України передбачено право замовника відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим.

Відтак, матеріали справи, не мають однозначних та впевнених тверджень, з посиланням на встановлені докази та обставини, що між сторонами було укладено договір підряду, погоджені істотні умови, та взяті на себе зобов`язання з виконання вказаного договору.

Окрім того, заявляючи позовні вимоги сторона позивача не надала належних та допустимих доказів наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та викраденням автозапчастин які були направлені останньому для передачі їх на ремонт.

Надані докази не підтверджують факту того, що позивачу заподіяна шкода саме з вини відповідача та що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок.

За таких обставин, суд вважає, що у судовому засіданні не встановлено в діях відповідача юридичного складу правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - не підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача у відповідності до ст.141 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись, Законом України «Судову експертизу», ст. ст. 22, 386, 395-396, 1166, 1167, Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 10, 49, 51,76, 77-81, 82, 89, 141, 177,209, 210, 223, 247, 265, 274, 279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 10 листопада 2023 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ;

Відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Суддя