Провадження № 2-о/359/389/2023
УХВАЛА

Іменем України

28 листопада 2023 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського місьрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю. вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), про встановлення факту батьківства,-

встановив:

27.11.2023 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника позивача адвоката Халупного А.В. про встановлення факту батьківства.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що вона підлягає поверненню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Зі змісту позовної заяви, поданої представником позивача адвокатом Халупним А.В., убачається, що вона не підписана представником, зокрема відсутній підпис під текстом позовної заяви.

Верховний Суд у складі суддів Касаційного цивільного суду, зокрема в ухвалах від 06.09.2022 (справа № 128/905/22), від 09.01.2023 (справа № 127/8793/22), від 23.01.2023 (справа № 128/905/22), від 09.02.2023 (справа № 128/2721/21), від 09.02.2023 (справа № 128/2655/23), від 09.05.2023 (справа № 128/454/23), неодноразово викладав висновок про визнання неподаними та повернення заявнику касаційної скарги, у зв`язку з тим, що касаційна скарга не підписана заявником та не містить його підпису під текстом касаційної скарги або під відміткою про наявність додатків. Суд акцентує увагу, що особистий підпис це власноручно виконаний зразок почерку, що дозволяє ідентифікувати особу, що його виконала. У той же час, відсутність особистого підпису не дає можливості встановити вираження справжньої волі особи на настання відповідних правових наслідків у зв`язку з подачею відповідної заяви. Наведене вказує на те, що письмові звернення особи, які не містять підпису, можуть бути подані поза волею такої особи, а отже не мають юридичної сили.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Слід звернути увагу, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що підпис позивача або його представника у документі є передусім підтвердженням його волевиявлення, суддя, за таких обставин, вказану позовну заяву, згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, повертає позивачу.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185, 260, 264, 353 ЦПК України ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), про встановлення факту батьківства - повернути позивачу.

Роз`яснити, що за змістом ч. 7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.Ю. Семенюта