У Х В А Л А

24 травня 2023 року місто Київ

справа № 755/4395/22

провадження №22-з/824/576/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 завдану моральну шкоду у розмірі 20000 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року задоволено апеляційну скаргу Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації, рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2022 року скасовано і ухвалено нове судове рішення, яким ОСОБА_1 відмовлено у задоволені позову.

17 квітня 2023 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року.

В обґрунтування заяви зазначає, що у мотивувальній частині рішення зазначено: «Закриваючи провадження в цій частині, суд першої інстанції виходив із того, що встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень у судовому порядку на підставі рішення суду чинним законодавством України не передбачено, оскільки визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень проводиться у медичному порядку, тобто передбачений позасудовий порядок встановлення ушкодження здоров`я. Врахувавши такий висновок, суд першої інстанції, вирішуючи вимоги про відшкодування моральної шкоди не прийняв до уваги докази та матеріали, які стосуються такого факту.»

Йому не зрозуміло про який факт йде мова у зазначеному абзаці - факт нанесення моральної шкоди чи факт тілесних ушкоджень? Тому й не зрозуміло, які саме докази та матеріали мав, але не прийняв до уваги суд першої інстанції.

Суд виділив основну вимогу його позову, але він у позовній заяві жодним чином не виділяв основний, другорядний, допоміжний чи будь який інший позов, йому не зрозуміло, яким законом керувався суд.

Він звертав увагу суду, що вимога апеляційної скарги скасувати рішення Дніпровського районного суду по справі № 755/4395/22 повністю, тягне за собою скасування відмови у задоволенні його позовної вимоги, щодо встановлення терміну втрати працездатності. Суд апеляційну скаргу задовольнив. Йому не зрозуміло чи скасовано рішення суду першої інстанції щодо встановлення ступеня тяжкості поранення? Чи все ж таки рішення суду першої інстанції щодо встановлення ступеня тяжкості поранення лишилось не скасованим, та вимога апеляційної скарги задоволена не повністю, а лише частково?

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про день та час розгляду справи, оскільки їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення суду, а тому суд вважав за можливе розглянути заяву без їх участі.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи заяви про роз`яснення судового рішення, колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Згідно роз`яснень, що містяться у пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до статті 221 ЦПК України (в редакції 2004 року), роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, за змістом ст. 271 ЦПК України та з урахуванням наведених роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України, роз`яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2022 року закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації про встановлення факту та відшкодування моральної шкоди в частині вимог про встановлення факту, що термін втрати працездатності від 21 лютого 2014 року до 8 квітня 2014 року складає більше ніж 21 день, тому за ознаками п.2.2. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ України № 6 від 17 січня 1995 року, отримане позивачем поранення належить до середнього ступеня тяжкості.

Ухвала суду першої інстанції учасниками справи не оскаржувалась.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року задоволено апеляційну скаргу Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації, рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2022 року скасовано і ухвалено нове судове рішення, яким відмовлено ОСОБА_1 у задоволені позову про стягнення моральної шкоди.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року, оскільки така не є тим судовим рішенням, яке може бути пред`явлено до примусового виконання, а її зміст викладено чітко та зрозуміло.

Керуючись ст. 271 ЦПК України,

суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя - доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус