У х в а л а

28 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 210/1467/22

провадження № 61-5667ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

розглянув касаційну скаргу департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 березня 2023 року в справі за позовом адвоката Щербаня Віктора Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок падіння дерева,

В с т а н о в и в:

У травні 2022 року представник позивача звернувся до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, в якому просив суд: стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 54 754,71 грн, моральну шкоду у розмірі 15 000,00 грн, витрати на проведення транспортно-товарознавчого дослідження у розмірі 3 500,00 грн, а також витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 15 000,00 грн та судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 31 березня 2022 року біля багатоквартирного будинку за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Соборності, 90 відбулося падіння сухої гілки з дерева, яка впала на автомобіль Opel Zafira, д.н.з. НОМЕР_1 та внаслідок чого вказане авто зазнало пошкоджень.

Представником позивача було направлено низку адвокатських запитів до виконкому Довгинцівської районної у місті ради, департаменту розвитку інфраструктури міста, виконкому Криворізької міської ради, КП «Сансервіс» КМР, ОСББ «Соборності 88», ОСББ «Соборності 90» та КП «Криворіжтепломережа». Згідно відповідей: КП «Сансервіс» КМР не є власником чи балансоутримувачем вказаних багатоквартирних будинків, земельних ділянок, на яких розташовані зелені насадження прибудинкової території. Земельні ділянки жодному з об`єднань від територіальної громади м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в особі Криворізької міської ради не відводилися. Також, КП «Криворіжтепломережа» зазначило, що дерево не знаходиться на земельній ділянці, що йому відводилася. Отже, земельна ділянка знаходиться у власності Криворізької міської ради.

Для встановлення вартості матеріального збитку, завданого внаслідок падіння дерева, позивач звернулася де судового експерта Чивчиш О. П. Згідно висновку експерта транспортно - товарознавчого дослідження № Д1/04/22 від 04 квітня 2022 року, вартість матеріального збитку, завданого з технічної точки зору власнику пошкодженого автомобіля Opel Zafira, д.н.з. НОМЕР_1 складає 54 754,71 грн.

Крім того, після подій 31 березня 2022 року, позивач зазнала дискомфорту, оскільки автомобіль є єдиним засобом пересування позивача та може знадобитись у будь-який момент, однак останній потребує відновлювального ремонту. Таким чином, було змінено звичайний та усталений спосіб життя позивача, що спричиняє певні моральні страждання. На думку позивача розмір відшкодування за спричинену моральну шкоду складає 15 000,00 грн.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року позовні вимоги адвоката Щербаня В. С., який діє в інтересах ОСОБА_1 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок падіння дерева задоволено частково.

Стягнуто з департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на користь ОСОБА_1 вартість матеріального збитку у розмірі 54 754,71 грн.

Стягнуто з департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на користь ОСОБА_1 витрати за проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження № Д1/04/22 від 04 квітня 2022 року у розмірі 3 500,00 грн.

Стягнуто з департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на користь ОСОБА_1 в порядку відшкодування моральної шкоди 3 000,00 грн.

Стягнуто з департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 3 000,00 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20 березня 2023 року апеляційну скаргу департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради залишено без задоволення, а рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року залишено без змін.

Судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що оскільки пошкодження автомобіля позивача сталось внаслідок падіння дерева, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , забезпечення координації догляду за санітарним станом об`єктів благоустрою по даній адресі віднесено до повноважень департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, тому відповідальність за завдану позивачу матеріальну і моральну шкоду покладається на Департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради.

13 квітня 2023 року департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради (далі - заявник) надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 березня 2023 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 березня 2023 рокута ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Дослідивши касаційну скаргу заявника, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження, з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення. (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в справах про стягнення грошових коштів визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2023 року становить 2 684,00 грн.

Як убачається з матеріалів касаційного провадження предметом позову є стягнення матеріальної шкоди в розмірі 54 754,71 грн, моральної шкоди у розмірі 15 000,00 грн, витрат на проведення транспортно-товарознавчого дослідження у розмірі 3 500,00 грн, а також витрат на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 15 000,00 грн.

Ціна позову в даній справі становить 88 254,71 грн (54 754,71 грн + 15 000,00 грн + 3 500,00 грн + 15 000,00 грн), яка станом на 01 січня 2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00*100=268 400,00 грн).

Отже, зазначена справа є малозначною в силу вимог закону.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження у малозначній справі судом касаційної інстанції не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Разом із цим, касаційна скарга не містить належних та обґрунтованих посилань на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зазначене відповідає Рекомендації № R (95) Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад, справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням указаного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційні скарги, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У х в а л и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 березня 2023 року в справі за позовом адвоката Щербаня Віктора Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок падіння дерева.

Копію ухвали та додані до скарг матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук