ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/885/23
провадження № 2-о/753/111/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М.,

за участю секретаря судового засідання Іващенко Ю.О.,

заявниці ОСОБА_1 ,

свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення,

У С Т А Н О В И В :

У січні 2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , в якій вона просила установити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2017 року до дня його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування заяви зазначила, що з 2007 року вона та ОСОБА_5 почали разом проживати, пізніше зареєстрували шлюб. У 2017 році шлюб розірвали. Причина розірвання шлюбу - небажання ОСОБА_5 отримати громадянство України, вивчити українську мову. Однак, після розірвання шлюбу вони продовжували жити разом однією сім`єю без реєстрації шлюбу в її будинку, вели спільне господарство, вона вирощували розсаду, він продавав цю розсаду. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 помер, у зв`язку з чим відкрилась спадщина на майно. Інших спадкоємців за заповітом чи за законом після померлого ОСОБА_5 немає. З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, необхідно встановити факт проживання її разом із ОСОБА_5 однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Ухвалою від 31.01.2023 суд відкрив провадження у справі; залучив до участі у справі як заінтересовану особу Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві; призначив судовий розгляд справи на 03.03.2023 на 12 год. 00 хв.; задовольнив клопотання заявниці про виклик та допит свідків.

Ухвалою від 03.03.2023 суд відклав розгляд справи на 07.04.2023 на 12 год. 00 хв.; витребував у Першої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної щодо майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

03.03.2023 заявниця подала клопотання про допит свідка ОСОБА_6

06.04.2023 заявниця подала заяву про проведення судового засідання, яке призначене на 07.04.2023, без її участі.

07.04.2023 у зв`язку з невиконанням ухвали від 03.03.2023, з метою повторного направлення ухвали від 03.03.2023 до Першої Київської державної нотаріальної контори для виконання, суд відклав розгляд справи на 12 год. 30 хв. 19.05.2023.

10.04.2023 від Першої Київської державної нотаріальної контори надійшла відповідь, згідно з якою спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 не заводилась.

19.05.2023 заявниця подала клопотання про допит свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .

У судовому засіданні заявниця заяву підтримала та пояснила, що з 2007 року вона проживала разом із ОСОБА_5 . Згодом вони зареєстрували шлюб, однак через деякі суперечності в 2017 році шлюб розірвали. Після розірвання шлюбу продовжили проживати разом однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу до дня смерті ОСОБА_5 в належному їй на праві приватної власності будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вони мали спільний бюджет, вели спільне господарство. Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, до якої входять грошові кошти на пенсійному рахунку ОСОБА_5 однак вона не може отримати свідоцтво на спадщину.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки не повідомив.

Заслухавши пояснення заявниці, заслухавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, з огляду на таке.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦПК України передбачено, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Заявниця просить установити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2017 року до дня його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 21, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільне проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набранням чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також: інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Як зазначено в п. 6 Рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/99 до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Суд установив наступні обставини.

08.06.2007 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин російської федерації, зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, про що 08.06.2007 року складено актовий запис № 440 (а.с.4).

Заявниця з 30.01.2017 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.5).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був пенсіонером, вид пенсії: по інвалідності, що підтверджується копією пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 (а.с.5 зв).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мав зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується тимчасовою посвідкою на постійне проживання (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 помер.

Крім того, за клопотанням заявниці, суд допитав свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Із показань свідка ОСОБА_2 суд установив, що ОСОБА_5 проживав разом ОСОБА_1 тривалий час. У них були стосунки як у родини - чоловіка та дружини, вони вели спільне господарство, мали спільний бюджет. Після початку повномасштабної війни ОСОБА_5 виїжджав до Польщі, однак стосунки вони не припинили.

Із показань свідка ОСОБА_3 суд установив, що заявниця та ОСОБА_5 до 2017 року перебували в зареєстрованому шлюбі. Згодом вони шлюб розірвали, однак продовжували жити як подружжя, мали спільний бюджет, вели господарство.

Із показань свідка ОСОБА_4 суд установив, що заявниця та ОСОБА_5 перебували у шлюбі. Він знав їх саме як подружжя. Вони разом утримували спільне господарство, займалися продажем сільськогосподарської продукції, за отримані кошти жили.

Отже, заявниця довела, що після розірвання шлюбу вона продовжила проживати із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2017 року до дня його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З інформаційної довідки № 72000355 від 31.03.2023 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) суд установив, що спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 не заводилась.

На підставі вищевикладеного, оцінивши наявні у справі докази кожний окремо та всі в сукупності, враховуючи мету встановлення факту, що має юридичне значення - отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, до складу якої входять грошові кошти на пенсійному рахунку ОСОБА_5 , суд дійшов висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Керуючись нормами ст. 294, 315-319, 352, 354, 355 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення задовольнити.

Установити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2017 року до дня його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1

Заявниця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, , місцезнаходження: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 16).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або при йняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 24.05.2023.

Суддя В.М. Маркєлова