Провадження № 2/537/1339/2023
Справа № 537/4797/23
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.11.2023 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого судді Маханькова О.В.,

за участі секретаря судового засідання Поколоти О.В.,

представника позивача адвоката Дворника О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Кременчуці Полтавської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради, третя особа приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мушинський Олександр Юрійович,

про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 подала до суду позовну заяву, відповідно до вимог якої просить суд ухвалити рішення, яким визнати поважними причини пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини; визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_2 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , терміном в один місяць з часу набрання рішення суду законної сили.

Позов обґрунтовано ти, що ОСОБА_1 є співвласницею 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності. Також на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом від 11.04.2008 їй належить ще 1/3 частина вищезазначеної квартири. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивача, ОСОБА_3 , якому на праві спільної сумісної вланості належала 1/3 частина вищевказаної квартири. Після його смерті відкрилася спадщина та нотаріусом заведена спадкова справа 40/2023. Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею померлого, інших спадкоємців за заповітом чи законом немає, оскільки всі загинули, а тому, маючи намір реалізувати свої права на спадщину зернулася до нотаріуса. За результатами заяви, приватний нотаріус Мушинський О.Ю. відмовив у вчинені нотаріальної дії, повідомив, що пропустила термін для подачі про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Вказує, що смерть сина позивача внесла кардинальні корективи до її життя вона тиждень не вихолдила з дому, якийсь час відмовилася від їжі, не могла ні про що думати, окрім спогадів про улюбленого сина. Вона перебувала у стані глибокої та затяжної депресії, взагалі не думала про спадкування майна. Вказує, що її моральний стан ускладнювався зовнішньою обстановкою: події повномасштабного вторгнення, смерті знайомих, які знаходилися в складі ЗСУ, активні ракетні обстріли погіршували її психологічний стан. Вказує, що 12.05.2023 позивач похоронила ще одного сина ОСОБА_4 , після чого втратила здібність тверезо оцінювати навколишню дійсність. Після звернення до нотаріуса вона усвідомила, що потребує професійної правничої допомоги, через що одразу приступила до пошуків адвоката, зважаючи на відсутність засобів для існування, загальну апатію, вони були тривалими, що унеможливлювало звернення до суду.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16.11.2023 по справі відкрито провадження та призначено судове засідання в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 28.11.2023 по цивільній справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи.

Позивач ОСОБА_1 на судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином.

Представник позивача - адвокат Дворник О.В. в судовому засіданні просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним, про причини неявки суд не повідомив, направив клопотання, в якому просить суд справу розглянути без його участі та ухвалити рішення, відповідно до норм чинного законодавства.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Мушинський О.Ю. на судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, до суду надав клопотання, в якому просить цивільну справу розглянути без його участі в судовому процесі за наявними матеріалами справи.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи.

Як вбачається із свідоцтва про право власності на житло, видане згідно з розпорядженням від 14.06.1996 № 7904/1 ОСОБА_1 є власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 є власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.04.2008 ОСОБА_1 є спадкоємицею спадкового майна, яке складається із 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Згідно свідотца про народження серії НОМЕР_1 від 08.01.1992 ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками якого записані ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Як достовірно встановлено в судовому засіданні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кременчуці, про що зроблено відповідний актовий запис № 1969, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Суми) від 09.07.2022.

Після смерті ОСОБА_3 була відкрита спадкова справа № 40/2023 приватним нотаріусом Мушинським О.Ю., що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 73003140 від 28.06.2023.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.06.2023. винесеної приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мушинським О.Ю., відмовлено ОСОБА_1 у видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропущенням ОСОБА_1 , строку на прийняття спадщини.

Згідно до частин першої-другої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України Згідно частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чизаконних інтересів.

Частиною першою статті 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 1261 Цивільного кодексу України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною першою статті 1268 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець за заповітомчи за законом має право прийняти спадщину або не прийнятиїї.

Частинами першою-другою статті 1269 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1221 Цивільного кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місцепроживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходженнянерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийнявїї.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для поданнятакої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчиненняцихдій.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, щоповажними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року.

Суд вважає, що зазначені позивачем обставини пропуску ним строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини, тому задовольняє позов у частині визначення такого додаткового строку в один місяць з дня набирання чинності судовим рішенням у цій справі.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

На підставі викладеного позовні вимоги суд задовольняє повністю, та вважає за необхідне надати ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого сина ОСОБА_3 в строк 1 місяць.

Керуючись ст. 16, 25, 328, 92, 1216, 1217, 1218, 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 3,4,5, 13, 76-81, 82, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради, третя особа приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мушинський Олександр Юрійович про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в один місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Маханьков О.В.