Справа №:755/2850/23
Провадження №: 2/755/3899/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" травня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про захист прав споживачів, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про захист прав споживачів.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Зазначену позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року позовну заяву повернуто позивачу з підстав передбачених п.2 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 квітня 2023 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

В ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху вказувалось на те, що позовна заява не містить ані фактичних ані юридичних підстав щодо звернення позивача до суду з вимогами про визнання незаконними щомісячних нарахувань та стягнення плати ПрАТ «АК «Київводоканал» з позивача за абонентське обслуговування та зобов`язання відповідача зробити перерахунок за споживання холодної води та водовідведення.

Також вказувалось на те, що позовна заява не містить викладу обставин щодо порушення прав позивача відсутністю реєстрації офіційної електронної адреси відповідача в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Крім того, вказувалось, що в порушення вимог абз. 2 ч.1 ст. 177 ЦПК України до матеріалів позовної заяви не долучено доказів надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

З метою усунення недоліків позовної заяви, позивач мав подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, виклавши зміст та обґрунтування позовних вимог у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом. Також позивач мав подати до суду докази надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій позовної заяви та доданих до неї документів.

25 травня 2023 року через систему «Електронний суд» надійшла заява позивача ОСОБА_1 про усунення недоліків, в якій зазначено, що оскільки спосіб захисту і ефективність способу захисту обирає і визначає позивач, суд не вправі і не повинен оцінювати ефективність обраного позивачем способу захисту. Також позивач зазначив, що суд має право вийти за межі позовних вимог, якщо позовні вимоги викладені не точно чи без посилання на необхідну статтю. Крім того зазначив, що враховуючи функціонал підсистеми «Електронний суд», виконати обов`язок надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів неможливо технічно, оскільки сам процесуальний документ, який подається до суду створюється в самій системі та за її допомогою відправляється до суду, а у паперовому вигляді не існує взагалі. Також позивач вказує, що без реєстрації офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не можливо в підсистемі «Електронний суд» відправити копію позову відповідачу. Зазначає, що під час війни, частих тривог та обстрілів, Укрпошта частіше не працює, люди чекають у чергах на вулиці, що є небезпечним. Просив прийняти заяву про усунення недоліків з додатками.

До заяви позивачем долучено скріншот про відправлення на офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 позовної заяви у справі 755-2850-23 з вкладенням.

Так, у відповідності до ч.1 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Пунктом 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч.5 ст. 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Зі змісту вказаної процесуальної норми вбачається, що для цілей цього кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Разом з тим, електронна адреса відповідача, на яку позивач направив копії позовної заяви та доданих до неї документів не є офіційною, а наявність у відповідача офіційної електронної адреси матеріалами справи не підтверджується.

Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», було внесено зміни до ч.1 ст. 177 ЦПК України та встановлено обов`язок позивачів додавати до позовної заяви докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому неодноразово було продовжено.

Водночас саме лише посилання на тривоги та обстріли під час воєнного стану не може бути безумовною обставиною, що звільняє сторону судового процесу від виконання ним обов`язків, в тому числі передбачених ч.1 ст.177 ЦПК України.

Отже позивачем проігноровано вимогу суду щодо надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій позовної заяви та доданих до нього документів.

Станом на 29 травня 2023 року ОСОБА_1 у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Судом при постановленні даної ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить із того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. (Рішення Суду у справі Жоффрделя Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі»

від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки, вказані в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2023 року, суд убачає визначені законом підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 8, 14, 175, 177, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про захист прав споживачів - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: