ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9007/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гусак О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,

в с т а н о в и в:

у провадження судді Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до комунального підприємства виконавчого органу Київради «Киїтеплоенерго», директора структурного підрозділу «Енергозбут» комунального підприємства «Киїтеплоенерго» Лопатіна Костянтина Олександровича.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 7 листопада 2023 року справу № 753/20321/23 було передано судді Гусак О.С.

13 листопада 2023 року до суду надійшла заява від ОСОБА_1 про внесення виправлень в ухвалу суду, у якій він просив виправити описку у назві позову, яка зазначена у вступній, мотивувальній та резолютивній частині, а саме: замість помилкового на думку заявника "про захист прав споживачів та відшкодування моральної шкоди", вказати назву позову "про захист прав споживача".

Оцінивши доводи заяви про виправлення описки, суд дійшов до таких висновків.

Враховуючи положення частини другої статті 269 ЦПК України, згідно з якими питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, вирішено розглядати заяву ОСОБА_1 без участі учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до роз`яснень, викладених в пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року за №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При цьому, Верховний Суд у справі № 369/8367/16 зазначив, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

У прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 просив:

- визнати дії комунального підприємства виконавчого органу Київради «Киїтеплоенерго», директора структурного підрозділу «Енергозбут» комунального підприємства «Киїтеплоенерго» Лопатіна Костянтина Олександровича щодо ненадання необхідної, доступної та достовірної інформації, такою, що порушує його права як споживача;

- стягнути солідарно з комунального підприємства виконавчого органу Київради «Киїтеплоенерго», директора структурного підрозділу «Енергозбут» комунального підприємства «Киїтеплоенерго» Лопатіна Костянтина Олександровича 45 000 грн компенсації за завдану моральну шкоду.

Таким чином, зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову ОСОБА_1 була, і в тому числі матеріально-правова вимога про відшкодування моральної шкоди, що і відображено в ухвалі Дарницького районного суду міста Києва.

Перевіривши доводи заяви ОСОБА_1 про виправлення описки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки зазначення у вступній, описовій та резолютивній частині ухвали про те, що вимогою позову є відшкодування моральної шкоди, не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України, оскільки як вбачається зі змісту позовних вимог, заявник звернувся до суду із позовною вимогою в тому числі і про відшкодування моральної шкоди.

Побідних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 8 лютого 2023 року у справі № 761/18236/22, провадження № 61-12209ск22.

Подана ОСОБА_1 заява про виправлення описки свідчить про зловживання ним процесуальними правами, оскільки зміна назви позову не є підставою для звернення до суду із аналогічними вимогами.

У зв`язку з тим, що під час виготовлення ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 8 листопада 2023 року описки допущено не було, заява ОСОБА_1 про виправлення описки не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Гусак