УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року

м. Київ

справа № 2609/19647/12

провадження № 61-6964ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року у складі суддів: Борисової О. В., Левенця Б. Б., Ратнікової В. М. у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Астра Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень свідчить, що ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 01 вересня 2021 року заяву ТОВ «ФК «Сіті Фінанс» про заміну сторони стягувача у виконавчому провадженні задоволено.

Не погоджуючись з цією ухвалою суду, 22 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій порушила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року підстави пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху. Заявнику надано строк для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали. Запропоновано зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 358 ЦПК України.

Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху мотивована тим, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку (15 днів з моменту отримання постанови Верховного Суду). ОСОБА_1 , посилаючись на те, що строк на апеляційне оскарження необхідно відраховувати з 22 листопада 2022 року, коли вона отримала копію постанови Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року, якою ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року про повернення апеляційної скарги на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 01 вересня 2021 року залишено без змін, не навела обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Апеляційний суд зазначив, що строк на апеляційне оскарження ухвали суду становить 15 днів, мотиви клопотання ОСОБА_1 про те, що строк на апеляційне оскарження становить 30 днів з моменту отримання судового рішення, є помилковими.

Суд роз`яснив заявнику строк та порядок виконання вимог ухвали і попередив про наслідки невиконання її вимог.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження мотивована тим, що наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження причини пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження визнав неповажними, оскільки їй потрібно було доплатити судовий збір за подання апеляційної скарги 34,00 грн, але цю суму їй ніхто не зміг позичити, тому оплатити вона змогла лише 21 грудня 2022 року, коли отримала пенсію 2 300,00 грн,. Апеляційний суд зазначив, що заявник мала право на звернення на підставі частини першої статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» до апеляційного суду з заявою про відстрочення сплати судового збору. Інших підстав поновлення строку на апеляційне оскарження заявник не навела.

09 травня 2023 року ОСОБА_1 (згідно штемпеля на поштовому конверті) подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду, направити справу до апеляційного суду для продовження розгляду.

Згідно із частиною першою статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не врахував, що ОСОБА_1 пропустила строк на апеляційне оскарження через те, що очікувала отримання пенсії, оскільки їй не вистачало грошових коштів для повної сплати судового збору за подання апеляційної скарги, не звернув увагу на те, що ОСОБА_1 після отримання пенсії наступного дня подала апеляційну скаргу та що на території України введено воєнний стан, повітряні тривоги, відбуваються відключення світла, через що не працювали банки та суди.

У відкритті касаційного провадження належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Апеляційний суд встановив, що постановою Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 залишено без змін.

22 грудня 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що 22 листопада 2022 року отримала постанову Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року. Заявник вважала, що має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки подала апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з моменту отримання постанови Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року, якою залишено без змін ухвалу апеляційного суду про повернення заявнику апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції.

З урахуванням припинення з 22 грудня 2022 року існування поважних причин, які перешкоджали своєчасно подати касаційну скаргу, в описаній ситуації останнім днем для подання апеляційної скарги було 07 грудня 2022 року (п'ятнадцятий день, починаючи з 23 грудня 2022 року).

Колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки заявник, отримавши 22 листопада 2022 року зазначену постанову Верховного Суду, подала скаргу 22 грудня 2022 року, пропустивши п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження за відсутності поважних причин.

Посилання заявника на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки очікувала пенсію для повної сплати судового збору, не свідчать про поважність причин пропуску строку, оскільки заявник, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, не позбавлена можливості при поданні апеляційної скарги звернутися до суду з клопотання про відстрочення та або звільнення сплати судового збору.

Колегія суддів відхиляє доводи заявника про наявність поважних причин, пов'язаних із запровадженням воєнного стану на території України.

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану продовжено подальшими Указами Президента України.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, в якому зазначено, що самий лише факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Заявник таких умов не зазначив.

ОСОБА_1 не зазначила конкретних обставин, пов'язаних із запровадженням воєнного стану на території України, які б стали для неї об'єктивною перешкодою для своєчасного подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчується розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Астра Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар