З А О Ч НЕ Р І Ш Е Н Н Я
Справа №377/616/23
Провадження №2/377/273/23
23 листопада 2023 року Славутицький міський суд Київської області у складі: головуючої - судді Малишенко Т.О., за участю секретаря судового засідання - Маряхіної І.В., інші учасники відсутні, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - про стягнення заборгованості,
На підставі п.8.3 Кредитного договору підписанням цього Договору Сторони домовились, що будь-яке порушення Позичальником умов цього Договору повинно розглядатись як істотне порушення Договору, яке надає право Кредитору в порядку, передбаченому цим Договором та/або діючим законодавством України, незалежно від встановлених Договорів строків виконання зобов`язань, вимагати від Позичальника повернення кредиту та інших передбачених Договором платежів.
У відповідності до умов Іпотечного договору Іпотекодержатель має право у випадку невиконання Позичальником своїх зобов`язань за Кредитним договором отримати задоволення за рахунок майна, заставленого на нижче вказаних умовах.
Відповідно до п.3.1.4 Іпотечного договору у випадку невиконання Позичальником/Іпотекодавцем зобов`язань за цим та/або за Кредитним договором звернути стягнення на предмет іпотеки , реалізувати його відповідно до п.6 цього Договору, та за рахунок вирученої від реалізації предмета іпотеки суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна а також витрат, пов`язаних з реалізацією предмета іпотеки.
23.12.2019 року між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» та Акціонерне товариство «ОКСІ БАНК» було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» передає (відступає) Акціонерному товариству «ОКСІ БАНК» права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами.
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_7 про, що 28.10.2016 року складено відповідний актовий запис № 144 Славутицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 .
Правонаступник померлої ОСОБА_7 - ОСОБА_4 звернулась до нотаріальної контори з заявою про відкриття спадщини до Славутицької міської державної нотаріальної контори Київської області та на теперішній час свідоцтва про право на спадщину не отримала.
Згідно з нормою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України ).
Таким чином, Позивач, яка звернулася із заявою про відмову від прийняття спадщини за заповітом після смерті Іпотекодавця ОСОБА_7 (майнового поручителя), але прийняла спадщину за законом, набула право власності в порядку спадкування на предмет іпотеки за іпотечним договором №б/н, укладеним 18.07.2007 між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_7 .
Отже, якщо майновий поручитель добровільно виконав повністю або частково забезпечене основне зобов`язання і при цьому не відбулося звернення стягнення на предмет іпотеки, то майновий поручитель вправі вимагати у боржника стягнення раніше сплаченої суми; це право виникає в нього в силу вимог ст.42 Закону «Про іпотеку», і його правова природа є регресною. Тому на підставі наведеного, Позивач просить задовольнити позовні вимоги в посному обсязі.
Ухвалою судді від 25 вересня 2023 року після виконання вимог, передбачених частиною 6 статті 187 ЦПК України, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судовий розгляд на 24 жовтня 2023 року.
Ухвалою судді від 19 жовтня 2023 року задоволено клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.
Судове засідання 24.10.2023 року було знято з розгляду та перепризначено на 01.11.2023 року.
Ухвалою судді від 01 листопада 2023 року було відкладено судове засідання на підставі ст. 223 ЦПК України.
В судове засідання 23.11.2023 року сторони не з`явились.
Позивач та її представник в судове засідання не зявились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, в підсистемі «Електронний суд» та засобами поштового зв`язку. В матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач ОСОБА_3 , повторно в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце судового засідання двічі повідомлялась за останнім відомим місцем реєстрації, проте конверт із судовою повісткою повернуто до суду з відміткою про причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». Також Відповідач повідомлялась через оголошення на офіційному веб-сайті «Судової влади України». Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, вважається, що Відповідач належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи. Заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило, клопотання про відкладення розгляду справи та відзив на позовну заяву до суду не подано.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
За наявності умов, передбачених ст.ст.280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 23.11.2023 року суд ухвалив заочне рішення у справі.
23.12.2019 року між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» та Акціонерне товариство «ОКСІ БАНК» було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» передає (відступає) Акціонерному товариству «ОКСІ БАНК» права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами.
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_7 про, що 28.10.2016 року складено відповідний актовий запис №144 Славутицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 .
Правонаступник померлої ОСОБА_7 - ОСОБА_4 звернулась до нотаріальної контори з заявою про відкриття спадщини до Славутицької міської державної нотаріальної контори Київської області.
Суд, дослідивши матеріалт справи прийшов до наступних висновків.
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав i обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини входять yсі права i обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав i обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218,1231 ЦК України).
Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
Відповідно до статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою (ч.1). Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки ( ч.2). Якщо право власності на предмет іпотеки переходить до спадкоємця фізичної особи - іпотекодавця, такий спадкоємець не несе відповідальність перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання, але в разі його порушення боржником він відповідає за задоволення вимоги іпотекодержателя в межах вартості предмета іпотеки ( ч.3).
Факт не отримання спадкоємцями свідоцтва на спадщину не свідчить про не перехід права власності в порядку спадкування на предмет іпотеки до спадкоємців іпотекодавців, з огляду на частину 5 статті 1268 ЦК України, якою визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Таким чином, ОСОБА_4 (позивач), яка звернулася із заявою про відмову від прийняття спадщини за заповітом після смерті іпотекодавця ОСОБА_7 ( майнового поручителя), але прийняла спадщину за законом, набула право власності в порядку спадкування на предмет іпотеки за іпотечним договором № б/н, укладеним 18.07.2007 між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_7 .
Рішенням Славутицького міського суду Київської області від 08 вересня 2022 року по справі №377/555/21 провадження 2/377/7/22 за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УКРТЕХФІНАНС», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк»; Акціонерне товариство «ОКСІ БАНК», ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_10 , про визнання припиненими іпотечних договорів, усунення перешкод у розпорядженні власністю та вилучення з державного реєстру записів про обтяження,- у задоволені позову відмовлено.

Відповідно до наданих ОСОБА_4 квитанцій на загальну суму 67 300,00 гривень, в призначені платежу зазначено погашення заборгованості за кредитним договором №014/2326/82/58723 від 18.07.2007 року.

Довідкою про відсутність заборгованості за кредитним договором №014/2326/82/58723 від 18.07.2007 року, яку було видано 03.07.2023 року за вих.№030723, підтверджено, що станом на 03 липня 2023 року, ТОВ «ФК «Укртехфінанс» не має будь - яких фінансових та майнових претензій за Кредитним договором №014/2326/82/58723 від 18.07.2007 року та договорами забезпечення в частині виконання умов вказаного Кредитного договору.

Згідно зі ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

За змістом статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Разом з цим, у пункті 3 частини 1 статті 512 Цивільного кодексу України встановлено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем).

За приписами ч.3 ст.42 закону «Про іпотеку», майновий поручитель, який виконав основне зобов`язання повністю або в частині, має право вимагати від боржника відшкодування сплаченої майновим поручителем суми.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» - іпотека це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Частинами 1, 4 статті 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Згідно ч.1 ст.12 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, суд за вимогою особи має захистити права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Якщо ж закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог та визначеного позивачем предмета спору, суд дійшов висновку, що факт порушення відповідачем ОСОБА_3 , зобов`язання за кредитним договором, що було забезпечено іпотекою, знайшло своє підтвердження в ході розгляду справи, а правонаступником померлої ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , виконано кредитні зобовязання, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити судові витрати між сторонами.

Згідно з частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В той же час, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, то з другої сторони стягуються судовий збір на користь держави.

Відповідно до посвідчення громадянина евакуйовного у 1986 році із зони відчуження серії НОМЕР_4 , позивач у справі звільнена від сплати судового збору на підставі п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки позовні вимоги позивача задоволені в повному обсязі і вона звільнена від сплати судового збору, то з відповідача на користь держави стягується судовий збір.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 280-285 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 заборгованість у розмірі 67300,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ДЕРЖАВИ понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 гривень.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне рішення виготовлено 27.11.2023 року.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_6 .

Представник позивача адвокат Пономаренко Юлія Вікторівна, адреса місця знаходження: АДРЕСА_7 .

Відповідач - ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_8 .

Суддя Т. О. Малишенко