Справа №463/9311/22
Провадження №2/463/791/23
УХВАЛА

судового засідання

26 травня 2023 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Гирич С.В.

з участю секретаря судового засідання Назара Р.М.

в м. Львові

у відкритому судовому засіданні,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

позивачі звернулись до суду із позовом до відповідачів, в якому просять:

витребувати у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради земельну ділянку, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 (кадастровий номер :03:004:0026) площею 0,1516 га;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів: 75,60 гривень витрати понесені на виготовлення світлин, 65,00 гривень витрати понесені на виготовлення інформаційної-довідки №319031091 від 28 грудня 2022 року;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів 3 000 000,00 гривень завданої йому моральної шкоди;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів 8 896,2 гривень витрат на купівлю засобів медичного вжитку.

Позивач ОСОБА_2 подала заяву про відвід судді Гирича С.В. з тих підстав, що є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Таку мотивує тим, що суддя Гирич С.В. не може брати участь у розгляді вказаної цивільної справи і підлягає відводу.

16 лютого 2023 року йому не було видано запитуваних процесуальних документів. Він змушений був повторно через загальну канцелярію суду 16.02.2023 року та 02.03.2023 року подати клопотання в порядку п.1 частини 1 статті 43 ЦПК України щодо отримання процесуальних документів справи. Згідно резолюції судді Гирича С.В. йому було видано лише 10% запитуваних процесуальних документів.

22 березня 2023 року суддя Гирич С.В. без жодних мотивів всупереч частині 9 статті-223 ЦПК України не постановивши ухвали відклав розгляд справи на до 03 травня 2023 року. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Ухвала про відкриття провадження датована 03 січня 2023 року. 03 травня 2023 року у судовому засіданні суддя допустив до участі у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як представників всупереч приписам частини 2 статті 15, частини 4 статті 58 та частини 1 статті 60 ЦПК України.

При розгляді цивільної справи № 463/5383/21 за позовом ОСОБА_1 ухвалою про відкриття провадження таку визнано малозначною, натомість суддя Гирич С.В. позбавив його права представляти інтереси ОСОБА_1 на підставі довіреності, зазначивши якщо справа розглядається за правилами загального позовного провадження, хоч така є малазначною, представником може бути виключно адвокат. Отже, вбачаються ознаки дискримінації щодо нього.

В подальшому у судовому засіданні с. ОСОБА_5 відмовився доповісти текст поданого клопотання від 09 лютого 2023 року в порядку частини першої та третьої статті 91 ЦПК України зазначивши, що таке подається з копіями відповідно до кількості учасників справи. Після чого було оголошено перерву для ознайомлення з указаною заявою учасникам справи. Відповідно напрошується риторичне запитання, якщо заява подана без додержання вимог ЦПК України, суд залишає таку без розгляду. Натомість ОСОБА_5 в подальшому поставив таку на обговорення та задовольнив, але всупереч частини 4 статті 91 ЦПК України жодної ухвали не постановив.

Виходячи до нарадчої кімнати для вирішення питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи по суті, всупереч приписам частини 1 статті 268 ЦПК України ОСОБА_5 , так і не повернувся, секретар суду винесла йому копію ухвали від 03 травня 2023 року.

Також, 11 травня 2023 року ОСОБА_5 ухвалив свавільну ухвалу у справі, у мотивувальному висновку якої застосував правові висновки Верховного Суду викладені у постановах від 25 серпня 2022 року у справі №910/25456/15, від 02 липня 2020 року у справі №9901/39/20 та від 08 грудня 2021 року у справі № 753/14971/18 які неправильно тлумачив.

Сторони в судове засідання у відповідності до положень ч.ч.7, 8 ст.40 ЦПК України не викликались.

Дослідивши матеріали справи та заяви про відвід, суд приходить до наступного.

Як вбачається із заяви про відвід, позивач в мотивах заяви про відвід зазначає те, що у позивача існують сумніви у неупередженості та компетентності судді.

Щодо доводів про допуск до розгляду справи не адвокатів як представників сторін слід зазначити наступне.

Відповідно до положень ч.3 ст.58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до положень ч.3 ст.62 ЦПК України, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

В судовому засіданні суд перевірив повноваження представників відповідачів, представництво такими відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме представник Баїк Ю.П. представила суду наказ та посадову інструкцію, згідно якої має право представляти інтересе відповідача (самопредставництво), представник ОСОБА_4 надала витяг з реєстру, відтак має право представляти інтересе відповідача згідно статуту (самопредставництво), представник ОСББ «Тершаковців, 4» - Глуховський А.Ю. в ході розгляду справи надав копію ордера на надання правничої (правової) допомоги адвокатом, а тому такі були допущені до розгляду справи. Натомість доводи позивача на жодних нормах закону не ґрунтуються.

Слід наголосити позивачу, що 29 грудня 2019 р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення".

Зміни торкнулись статей процесуальних кодексів про представництво (ст. 56 ГПК, ст. 58 ЦПК, ст. 55 КАС) та у відповідні процесуальні акти було імплементовано таке поняття як "самопредставництво" юридичної особи. Так юридичні особи публічного і приватного права можуть брати участь у судових справах не тільки через керівника або члена виконавчого органу, а й через інших осіб, уповноважених діяти від їх імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). Такі особи не повинні мати статусу адвоката.

25 серпня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 910/25456/15 (ЄДРСРУ № 105890959) досліджував питання щодо самопредставництва юридичної особи.

Тлумачення норм права дає підстави для висновку, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії, як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади чи органу місцевого самоврядування як у порядку самопредставництва, так й іншими особами як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20 (провадження № 11-137заі20) та в постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі № 753/14971/18 (провадження № 61-14183св21).

Слід зазначити, що на даний час розгляд справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди здійснюється в порядку загального позовного провадження.

Натомість положеннями ч.ч.1, 2 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відтак чинне цивільно процесуальне законодавство не передбачає можливості здійснення представництва у справах загального позовного провадження іншою особою. окрім як адвокатом або законним представником. Вказані вимоги закону є імперативними та не покладаються на розсуд суду.

Щодо інших доводів позивача, то такі є безпідставними та необґрунтованими, та не можуть вказувати на упередженість до сторони у справі.

А тому враховуючи наведені обставини, суд приходить до переконання, що твердження позивача щодо існування обставин, які б могли вказувати на відсутність неупередженості судді є безпідставними та надуманими, підстав для відводу судді немає, оскільки незгода із процесуальними діями судді не є підставою для відводу судді.

А тому суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до положень ч.ч.2, 3 ст.40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки позивачем подано заяву про відвід, яку суд вважає необґрунтованою, а тому слід передати таку для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 40, 201 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

передати справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди - для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу, для вирішення питання про відвід судді Гиричу С.В.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення суддею.

Ухвала про відвід судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: Гирич С. В.