Справа № 541/1558/23
Номер провадження 2/541/548/2023
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

26 травня 2023 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Шатілової Л.Г.,

за участю секретаря судового засідання- Гуриної В.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миргород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ромоданівської селищної ради Миргородського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

08.05.2023 року адвокат Сидоренко Ю.В., представник позивача ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Ромоданівської селищної ради Миргородського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Ромодан Миргородського району Полтавської області померла мати позивача- ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності на частину житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Позивач ОСОБА_1 28.04.2023 року звернулася до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В. з заявою про прийняття спадщини, але нотаріус їй своєю постановою відмовив у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Вважає, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори з поважної причини, у зв`язку з юридичною невизначеністю, що виникла внаслідок неузгодженості нормативно-правових актів, прийнятих після введення воєнного стану в Україні, а тому просить суд визнати причину поважною та встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном в два місяці.

Ухвалою суду від 08.05.2023 року відкрито провадження у справі та справу призначено до підготовчого судового засідання.

В судове засідання представник позивача надав заяву в якій розгляд справи просив провести у його та позивача відсутність, позовну заяву підтримав, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву, в якій позов визнав, справу просив розглянути у його відсутність.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Частиною 6 ст. 263 ЦПК України передбачено, що якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Так як відповідач визнав позов, суд прийшов до переконання розглянути справу у підготовчому судовому засіданні відповідно до вимог ст.ст. 200, 206, 263 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та доведених обставин, приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт.Ромодан Миргородського району Полтавської області померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , смерть якої було зареєстровано 02.05.2022 Виконавчим комітетом Ромоданівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, актовий запис № 39 (а.с.4). Внаслідок її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшли усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, зокрема, право власності на частину житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що належала їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.12.2016 року ( а.с.7,8-9,12).

Спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_1 позивачка по справі (а.с.5,6). Спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 не заводилось (а.с.25-26).

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

28 квітня 2023 року приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В. відмовила ОСОБА_1 в подачі заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 матерії ОСОБА_2 з підстав пропущення строку подання заяви на прийняття спадщини, про що прийняла постанову. (а.с.11).

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

При цьому суд враховує запровадження з 24 лютого 2022 року воєнного стану в Україні, положення пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 р. № 164, відповідно до якої установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

А також враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) з цього приводу, де зазначено, що «правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню».

У справі «Новік проти України» (заява № 48068/06, п. 19) ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

З позовної заяви та досліджених судом матеріалів справи вбачається, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, у зв`язку з юридичною невизначеністю, що виникла внаслідок неузгодженості нормативно-правових актів, прийнятих після введення воєнного стану в Україні.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому чинним законодавством, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наведені представником позивача причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, а також враховуючи той факт, що спадщина ніким не прийнята, у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позовних вимог, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 23, 27, 175, 176, 183, 200, 263 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ромоданівської селищної ради Миргородського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяця, який починається з часу набрання законної сили рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована АДРЕСА_2 .

Відповідач: Ромоданівська селищна рада Миргородського району Полтавської області, юридична адреса: смт.Ромодан Миргородський район, вул. Шевченка, 14.

Суддя: Л. Г. Шатілова