КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року місто Київ

Справа № 753/12766/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/13603/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

судді-доповідача: Желепи О. В.,

суддів: Мазурик О. Ф., Немировської О. В.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Павлової Надії Євгеніївни в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року про повернення позову (постановлену у складі судді Коренюк А. М.)

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тоцька Ольга Володимирівна, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Іванюта Іван Миколайович, про визнання договору дарування квартири недійсним та визнання права власності на квартиру

ВСТАНОВИВ

У липні 2023 року Павлова Н. Є. в інтересах ОСОБА_2 направила через систему «Електронний суд» до Дарницького районного суду міста Києва позовну заяву, в якій просила:

- визнати недійсним Договір дарування квартири, серія та номер: 244, виданий 30.05.2023, видавник Троцька Ольга Володимирівна , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, вчинений Трикоз Іриною Василівною на користь Трикоз Любові Іваніви в місті Києві тридцятого травня 2023 року та посвідчений ПН КМНО Троцькою О. В., предметом якого є дарування квартири, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000. Адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , квартири 190 Загальна площа (кв. м):55,20, Житлова площа (кв. м): 29,80

- визнати право власності за ОСОБА_3 на спірну квартиру, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ПН КМНО Тоцька Ольга Володимирівна, приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Іванюта Іван Миколайович, про визнання договору дарування квартири недійсним та про визнання права власності на квартиру, й додані до них документи - повернуто.

Не погоджуючись з такою ухвалою, Павлова Н. Є. в інтересах ОСОБА_2 02 серпня 2023 року подала безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року, якою повернуто позовну заяву, та направити справу на розгляд до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що адвокатом до позову було долучено ордер про надання правничої допомоги на представлення інтересів ОСОБА_2 у Дарницькому районному суді міста Києва, про що було зазначено в додатках, а саме в пункті «2 Ордер адвокат Павлова Н. Є. Лазуткіна О. С. Дарницький районний суд міста Києва».

Вказує, що суд дійшов помилкового висновку про те, що повноваження адвоката Павлової Н. Є. підтверджуються у даній справі ордером від 12 липня 2023 року виданим адвокатським об?єднанням «Атторнейс», за яким визначено орган, у якому надається правова допомога - «приватний виконавець Іванюта І.М.». Зазначає, що у складі додатку до позову «23 Заява ОСОБА_2 про відкриття виконавчого провадження з додатками» на аркуші 9 такого додатку, ордер від 12 липня 2023 року був наданий, однак такий ордер було надано у складі письмових доказів, а не на підтвердження повноважень адвоката Павлової Н.Є. звертатися з позовом в інтересах ОСОБА_2 до Дарницького районного суду міста Києва.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 серпня 2023 року відкрито провадження у даній справі.

Згідно ч. 9 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо передачі справи на розгляд іншого суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як визначено ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що позовну заяву підписано й подано адвокатом Павловою Н. Є., діючою на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 12 липня 2023 року, виданим адвокатським об'єднанням «Атторнейс», за яким визначено орган, у якому надається правова допомога - «приватний виконавець Іванюта І.М.», тобто судуне надано належно оформлених документів про повноваження відповідно до ст.ст. 60, 62 ЦПК України (довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"), а позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, тобто без права на повноваження.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він не відповідає наявним в справі доказам.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката, як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»).

Частиною сьомою ст. 62 ЦПК України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З матеріалів справи вбачається, що представником ОСОБА_2 адвокатом Павловою Н. Є. за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Дарницького районного суду міста Києва направлено позовну заяву з додатками в електронному вигляді. У позові представником зазначено також і про направлення заяви про забезпечення позову.

Позовна заява зареєстрована Дарницьким районними судом міста Києва 26 липня 2023 року.

В додатках до позовної заяви зазначено про долучення у пункті 2 «Ордер адвокат Павлова Н. Є. Лазуткіна О. С. Дарницький районний суд міста Києва».

Однак такий додаток не було роздруковано відповідальним працівником суду та не долучено до матеріалів позовної заяви.

Матеріали справи не містять акту відповідальних працівників суду про відсутність в додатках до позову будь-яких документів, що зазначені учасником справи, як того вимагає Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.

Таким чином, стверджувати, що представником при направлені до суду через підсистему «Електронний суд» позовної заяви з додатками не було долучено ордер адвоката на представлення інтересів Павлової Н. Є. в Дарницькому районному суді - немає підстав.

Крім того, 26 липня 2023 року Дарницьким районним судом міста Києва також зареєстровано заяву представника ОСОБА_2 адвоката Павлової Н. Є. про забезпечення позову до його пред`явлення. До вказаної заяви, як додаток, у пункті 2 долучено «Ордер адвокат Павлова Н. Є. Лазуткіна О. С. Дарницький районний суд міста Києва».

Ордер було роздруковано відповідальним працівником суду та долучено до матеріалів заяви.

Позовна заява та заява про забезпечення позову до його пред`явлення сформовані як одна справа (зареєстровані під одним унікальним номером) та сформовані в один том, тому при вирішенні судом питання щодо відкриття провадження у справі в матеріалах справи був наявний ордер адвоката Павлової Н. Є. на представлення інтересів ОСОБА_2 в Дарницькому районному суді міста Києва.

Відповідно до ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набула чинності для України з 11.09.1997 року, Високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Суд першої інстанції повертаючи позов не дослідив належним чином наявні в матеріалах справи докази, не надав їм належної оцінки, формально підійшов до вирішення вказаного питання, що призвело до помилкового висновку про відсутність в матеріалах справи доказів на підтвердження повноважень адвоката Павлової Н. Є. як представника ОСОБА_2 у Дарницькому районному суді міста Києва.

Згідно вимог ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вище викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала, як така, що перешкоджає подальшому провадженю, скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Павлової Надії Євгеніївни в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року про повернення позовної заяви -скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених у ст. 389 ЦПК України

Повний текст постанови складено 28 листопада 2023 року.

Суддя-доповідач О. В. Желепа

Судді О. Ф. Мазурик

О. В. Немировська