Провадження № 2/369/2271/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Фінагеєвої І.О.,

за участю секретаря: Херенкової К.К.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області клопотання відповідача ОСОБА_3 , який діє в інтересах дитини ОСОБА_2 , про залучення ОСОБА_2 у якості третьої особи з самостійними вимогами в межах цивільної справи № 369/11549/22 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав, та прийняття до провадження позовної заяви третьої особи ОСОБА_2 , в інтересах якого дії ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Гатненської сільської ради про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вище зазначена цивільна справа.

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа №369/11549/22 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав.

04 квітня 2023 року ОСОБА_3 , який діє в інтересах дитини ОСОБА_2 надав до суду заяву про залучення ОСОБА_2 у якості третьої особи з самостійними вимогами в межах цивільної справи № 369/11549/22 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав, та позовну заяву ОСОБА_2 , в інтересах якого дії ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Гатненської сільської ради про позбавлення батьківських прав матір, оскільки, на його думку, справа напряму стосується інтересів дитини.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 , заперечував щодо задоволення заяви.

В судовому засіданні з`явився відповідач, підтримав заяву та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб.

Суд вивчивши клопотання та дослідивши матеріали справи приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_3 , який діє в інтересах дитини ОСОБА_2 , про залучення дитини ОСОБА_2 у якості третьої особи з самостійними вимогами в межах цивільної справи № 369/11549/22 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав, та прийняття з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Аналізуючи вказану норму закону, слід зробити висновок, що для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору, що не було дотримано ОСОБА_3 , який представляє інтереси малолітньої дитини ОСОБА_2 .

Таким чином, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та поданий позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд приходить до висновку, що ці позови не є взаємопов`язаними, та мають окремі позовні вимоги та предмет, а відтак суд вважає за необхідне відмовити у прийняті позову третьої особи та повернути її позивачу.

Однак, суд роз`яснює, що відмова у прийнятті позовної заяви третьої особи не перешкоджає зверненню особи з позовом у загальному порядку, передбаченому ЦПК України.

Таким чином, ОСОБА_3 , який представляє інтереси малолітньої дитини ОСОБА_2 , не позбавленний можливості звернутися до суду із окремим позовом для захисту порушених прав дитини ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст. 53 ,197, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах дитини ОСОБА_2 , про залучення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якості третьої особи з самостійними вимогами в межах цивільної справи № 369/11549/22 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав, - відмовити.

У прийнятті позову ОСОБА_2 , в інтересах якого дії ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Гатненської сільської ради про позбавлення батьківських прав,- відмовити та повернути позов позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 03 жовтня 2023 року о 12 год. 30 хв.

Суддя: І. О. Фінагеєва