Справа №443/1161/23
Провадження №2/443/449/23
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

27 листопада 2023 рокуЖидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

секретаря судових засідань Кушнір М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Жидачеві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, в якому просить розірвати шлюб, який укладений з ОСОБА_2 , зареєстрований 24.02.2004 року у Лівчицькій сільській раді, Жидачівського району Львівської області, актовий запис №2.Після розірвання шлюбу прізвище залишити без змін.

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що перебуває з відповідачем у шлюбі, який зареєстрований 24.02.2004 року. За час перебування у шлюбі у них народилося двоє дітей, син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після одруження вони з відповідачем проживали в її бабусі, а згодом купили власний будинок в с.Лівчиці, Жидачівського району Львівської області, де вели спільне господарство, мали спільний побут, виховували, виховували дітей. Декілька останніх років, відповідач їздить за кордон на роботу, а тому не має можливості бути вдома із сім`єю. З часом це стало причиною напруженості, а тому теплі стосунки, які були між ними колись, перетворились у докори та непорозуміння. Окрім того, у ті короткі періоди, коли відповідач приїжджає додому, він зловживає спиртними напоями та проявляє агресію щодо неї та їхніх дітей. Вона тривалий час терпіла, намагалася порозумітися із відповідачем, бо вважала, що сім`ю можна зберегти, але зі сторони відповідача жодних кроків до зміни своєї поведінки не було. На даний час вони з відповідачем спільно не проживають та фактично не підтримують подружніх відносин. За її переконанням, подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Відповідач не здатний підтримувати хорошу моральну атмосферу в сім`ї, піклуватися про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Вважає, що шлюб між ними є лише формальним, оскільки особисті відносини між ними уже тривалий час мають негативний характер, між ними відсутнє адекватне спілкування та порозуміння, вони стали чужими людьми. Отож вона твердо вирішила розірвати шлюб.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 28.07.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін у судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак подала заяву, згідно якої остання просить розглянути справу без її участі позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити, строк на примирення просить не надавати. Не заперечує щодо винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, не подав відзиву на позовну заяву, клопотання про проведення судового засідання без його участі не надходило, та не повідомив суд про причину неявки, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи в суді, а саме за зареєстрованим в передбаченому законом порядку місцем проживання. Направлені на його адресу рекомендовані повідомлення повторно повернуто до суду з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до практики Верховного Суду (постанова від 18 березня 2021 року по справі 911/3142/19, постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17) є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним.

Крім цього, згідно ч.11 ст.128 ЦПК України повідомлення відповідача було здійснено через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Жидачівського районного суду Львівської області).

У зв`язку з цим суд визнає неявку відповідача неповажною та вважає, що справу можливо слухати у відсутності відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

У відповідності до положень ст.ст.280-284 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно ч.1 ст.112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що 24.02.2004 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , укладено шлюб, який зареєстровано у Лівчицькій сільській раді Жидачівського району Львівської області, актовий запис №2, про що видано свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 від 24.02.2004 року (а.с.6).

В даному шлюбі в сторін народилося двоє дітей, син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження Серія НОМЕР_2 від 08.02.2006 року та Серія НОМЕР_3 від 28.07.2010 року (а.с.7-8).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не проживають разом, спільного господарства не ведуть та шлюбні відносини між ними фактично припинені.

Вирішуючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Таким чином, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка просить суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263- 265, 273, 280-282, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112, 113 СК Українисуд

в и р і ш и в:

ПозовОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Розірвати шлюб, зареєстрований у у Лівчицькій сільській раді Жидачівського району Львівської області24.02.2004 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №2.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвищеобране під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя С.І Сливка