Номер провадження 2/754/5357/23
РІШЕННЯ

Іменем України

22 листопада 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.,

при секретарі - Сарнавському М.О.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, яким просить визначити йому додатковий строк тривалістю 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є його батьком. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за померлим. Батько позивача постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 . 24 серпня 2023 року позивач звернувся до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за закном. Однак позивач отримав відмову через пропущений строк на прийняття спадщини. Позивач не міг скористатись своїм правом на прийняття спадщини з причин того що боронить цілісність нашої держави та постійно знаходиться на східному напрямку в Донецькій області. Вважає, що строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а поновити строк на прийняття спадщини у інший спосіб, ніж в судовому порядку у позивача можливості немає.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 21.09.2023 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

19.10.2023 до суду від в.о. завідувачки 15-ї Київської державної нотаріальної контори Опанасюк О.Ю. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №1005/2023 заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Одночасно звертає увагу суду, що нотаріус не може виступати відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією, а згідно з пунктом 26 постанови пленуму Верховного суду Ураїни від 06.11.2009 року №9 "про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У зв`язку з вищевикладеним, повідомляє, що П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, не може бути відповідачем по вищевказаній справі.

Ухвалою суду від 23.10.2023 року що занесена до протоколу судового засідання, суд ухвалив: виключити з кола осіб учасників судового розгляду як відповідача у справі 15-ту Київську державну нотаріальну контору і залучити її в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог, підготовче засідання закрито та призначено розгляд справи по суті.

26.10.2023 року через засоби поштового зв`язку "Укрпошта" від представника Київської міської ради надійшов до суду відзив на позовну заяву, в якому зважаючи на докази, що містяться в матеріалах справи , просить суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства України та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.

До судового засідання представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить суд постановити рішення, яким позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направив до суду відзив, яким просить суд ухвалити рішення згідно чинного законодавства та просить слухати справу у відсутності представника Київської міської ради.

Представник третьої особи до суду не з`явився, направив до суду копію спадкової справи.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується засвідченою копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 серія НОМЕР_1 , актовий запис №32, батьками якого зазначено: батько - ОСОБА_2 та мати - ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), серія НОМЕР_2 , актовий запис №2922.

24.08.2023 року позивач звернувся до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою від 24.08.2023 № 3217/02-31/2 державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, зокрема, через пропуск ним 6-місячного строку, встановленого законом для прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

На підтвердження пропущення строку на прийняття спадщини позивач надає до суду наступні докази:

- засвідчену копію витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_4 від 30.04.2022 №2 про призначення старшого лейтенанта ОСОБА_1 , на посаду начальника служби радіаційного, хімічного, біологічного захисту;

- засвідчену копію довідки №76 від 09.05.2022 про те, що старший лейтенант ОСОБА_1 мобілізований 25 квітня 2022 року згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №69/2022 та перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_3 ;

- засвідчену копію довідки від 01.09.2023 №5412 про безпосередню участь військової частини НОМЕР_3 у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк в три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Оксана Панченко