Справа №2-1926/09
Провадження № 2-во/638/70/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі судді Цвіри Д.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Дзержинського районного суду від 16 лютого 2009 року,-

встановив:

До Дзержинського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що у рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2009 року допущено описку, а саме: неправильно зазначено прізвище сторін « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_2 » замість правильних « ОСОБА_3 » та « ОСОБА_3 ». У зв`язку з цим просить виправити описку на підставі статті 269 ЦПК України.

Суд, вивчивши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до п. 19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеній в постанові від 15 січня 2021 року по справі № 905/2135/19 судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

При цьому, Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 року виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Судовим розпорядником Дзержинського районного суду м. Харкова на доповідну записку щодо надання матеріалів справи №2-1926/09 зазначено, що надати вищевказану цивільне справу не вбачається можливим, так як справа знищена за вичерпанням строків зберігання, зберігаються тільки процесуальні документи.

Так, рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2009 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 розірвано.

На підтвердження правильності написання прізвища заявницею надано копію її паспорта, Витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

При подачі заяви про виправлення описки заявник не надав жодних підтверджуючих документів, що прізвище ОСОБА_4 дійсно « ОСОБА_3 ».

Крім того, заявницею вказано контактний номер ОСОБА_4 , судом неодноразово було вчинено спроби зв`язатися з ним, проте слухавку ніхто не брав.

На підставі наявних матеріалів суд позбавлений можливості встановити, чи є зазначені у заяві відомості опискою та чи не зачіпається суть судового рішення у разі задоволення поданої заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у задоволення заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 269, 260 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Дзержинського районного суду від 16 лютого 2009 року- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua).

Суддя Д.М. Цвіра