Справа № 643/5207/23
Провадження № 2/643/2156/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2023 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді -Майстренко О.М., за участю секретаря - Риндич О.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріусу ХМНО Балух Наталії Вікторівни, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до приватного нотаріусу ХМНО Балух Наталії Вікторівни, в якій просить встановити факт, що має юридичне значення- факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 , являється її - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 паспорт НОМЕР_1 рідним братом. Визнати поважною причину пропуску строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини. Визначити їй - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 паспорт НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом 1 (одного) місяця, з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її батьками в свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 зазначені російською мовою - " ОСОБА_3 " та " ОСОБА_4 ". Її ж прізвище при реєстрації народження зазначено російською мовою " ОСОБА_1 ". 04.06.2003р. Комінтернівським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській області їй видано паспорт громадянина України, в якому її прізвище українською мовою зазначено - ОСОБА_1 . Її рідний брат - ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його батьками в свідоцтві про народження серії НОМЕР_3 зазначені російською мовою " ОСОБА_3 " та " ОСОБА_4 ". 11.01.2000 р. братові Комінтернівським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській області видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , в якому його прізвище зазначено " ОСОБА_2 ". В свідоцтві про шлюб серії НОМЕР_5 прізвище їх батька російською мовою зазначено " ОСОБА_3 " та прізвище матері після реєстрації шлюбу також зазначено " ОСОБА_3 ". У зв`язку з невідповідністю написання прізвища її та її матері, вона вимушена була звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. 04.02.2008 року Комінтернівським районним судом м. Харкова ухвалено рішення, яким її заяву задоволено. Встановлено факт, що ОСОБА_4 , 1930 р.н. є її матір`ю. 06.07.2009р. ОСОБА_4 , яка являлась громадянкою РФ, отримала посвідчення на постійне місце проживання в Україні серії НОМЕР_6 , в якому її прізвище українською мовою зазначено " ОСОБА_3 ". ІНФОРМАЦІЯ_7 мати позивача - ОСОБА_4 померла. Батько - ОСОБА_3 також помер. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 . В свідоцтві про смерть серії НОМЕР_7 його прізвище зазначено " ОСОБА_2 ". Після смерті брата відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 11.06.2001р., посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Скорбач Я.С., зареєстрованого в реєстрі за №928. Після смерті брата вона звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Балух Н.В. з заявою про прийняття спадщини, оскільки являється єдиною спадкоємицею 2-ї черги. Нотаріус відмовила та запропонувала звернутися з позовом до суду, для підтвердження факту родинних відносин. Встановлення факту родинних відносин з померлим братом їй необхідно для прийняття спадщини, а оскільки існують розбіжності в написанні прізвищ в свідоцтвах про народження, паспортах громадян України та різняться в написанні прізвища брата, матері, вона не може реалізувати свої права, як спадкоємця, через що вимушена звернутися з даним позовом до суду.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю та задоволення заявлених вимог у повному обсязі.

Відповідач Балух Н.В. в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій не заперечує проти задоволення позову, просить справу розглядати за її відсутністю.

Відповідно до вимогч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, часі місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч.2 ст.

247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного

засобу не здійснювалось.

Суд, дослідив матеріали справи, вважає позовну заяву обґрунтованою, а тому задовольняє її з наступних підстав.

Як було встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її батьками в свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 зазначені російською мовою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Прізвище позивача при реєстрації народження зазначено російською мовою ОСОБА_1 .

04.06.2003р. Комінтернівським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській області ОСОБА_1 видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , в якому її прізвище українською мовою зазначено " ОСОБА_1 ".

Рідний брат позивача - ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Його батьками в свідоцтві про народження серії НОМЕР_3 зазначені російською мовою " ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ".

11.01.2000 р. ОСОБА_2 Комінтернівським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській області видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , в якому його прізвище зазначено - " ОСОБА_2 ".

В свідоцтві про шлюб серії НОМЕР_5 прізвище прізвище батька позивача російською

мовою зазначено " ОСОБА_3 " та прізвище матері після реєстрації шлюбу також зазначено " ОСОБА_3 ".

У зв`язку з розбіжностями в написанні прізвища позивача її та її матері, вона вимушена

була звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

04.02.2008 року Комінтернівським районним судом м. Харкова ухвалено рішення, яким

заяву ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт, що ОСОБА_4 , 1930 р.н. є її матір`ю.

06.07.2009р. ОСОБА_4 , яка являлась громадянкою РФ, отримала посвідчення на постійне місце проживання в Україні серії НОМЕР_6 , в якому її прізвище українською мовою зазначено " ОСОБА_3 ".

ІНФОРМАЦІЯ_7 мати позивача - ОСОБА_4 померла, що підтверджується даними

свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 від 11.10.2020р.

Батько позивача - ОСОБА_3 також помер.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 . В свідоцтві про смерть серії

НОМЕР_7 його прізвище зазначено -" ОСОБА_2 ".

Після смерті брата позивача відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 11.06.2001р., посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Скорбач Я.С., зареєстрованого в реєстрі за №928.

Єдиним спадкоємцем після смерті брата є позивач, оскільки батьки померли, а дружини

та дітей померлий не мав.

Після смерті брата ОСОБА_2 позивач звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Балух Н.В. з заявою про прийняття спадщини, оскільки являється єдиною спадкоємицею 2-ї черги.

Втім, нотаріус відмовила та запропонувала звернутися з позовом до суду, для підтвердження факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Причину пропуску строку звернення до нотаріуса позивач обґрунтовує тим, що з 24.02.2022 року в Україні оголошено військовий стан, у зв`язку з агресивними діями з боку РФ.

Оскільки м. Харків визнано регіоном, на території якого ведуться бойові дії, позивач звернулася до фахівця в галузі права з метою надання консультації щодо рухомого та нерухомого майна, належного їй, яке є потенційним об`єктом, як і житлові, нежитлові, державні об`єкти нерухомого майна в м. Харкові, інфраструктура тощо. Юристом було надано роз`яснення, що вона фактично прийняла спадщину після смерті брата, але повинна була протягом 6 місяців після смерті спадкодавця звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про права власності.

Встановлення факту родинних відносин з померлим братом позивачу необхідно для прийняття спадщини, а оскільки існують розбіжності в написанні прізвищ в свідоцтвах про народження, паспортах громадян України та різняться в написанні прізвища брата, матері, вона не може реалізувати свої права, як спадкоємця.

Нормами п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, встановлено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення Частиною 2 ст. 256 ЦПК України передбачено, що в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, крім тих, що передбачені ч. 1 зазначеної статі, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені

також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових

прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01 січня 2012 року «Судова практика

розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Згідно з роз`яснення пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення

цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Пунктом 21 постанови Пленуму ВСУ від 30травня 2008року №7«Про судову практику у

справах про спадкування» передбачено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3СК України про те, що

сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

За змістом абзацу першого п. 23 постанови Пленуму Верховного СудуУкраїни «Про судову практику у справах про спадкування»№ 7від 30травня 2008 року якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Відповідно до п. 1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, право на спадщину за

законом почергово отримують особи, які вказані в ст.1261-1265 ЦК України.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають

рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю

чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (1263 ЦК України).

Статтею 1296 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може

одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Враховуючи те, що до складу спадщини входить нерухоме майно, виконуючи свій обов`язок визначений ст. 1297 ЦК України, відповідно до якої, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 3 СК України сім`єю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Як роз`яснив Конституційний Суд України в п. 6 рішення від 03.06.1999 року № 5-рп/99

в справі № 1-8/99 про офіційне тлумачення терміна член сім`ї, окрім членів сімей взагалі (чоловік або дружина, прямі родичі по низхідній і висхідній лініях - діти і батьки), до членів сімей також відносяться особи, які перебувають на утриманні або проживають із суб`єктами права (інші особи, що постійно мешкають з ними та ведуть спільне господарство, зокрема, не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки тощо).

Обов`язковою умовою визнання їх членами сім`ї, крім факту спільного проживання, є ведення із суб`єктом спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на

утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Таким чином, ОСОБА_1 , має законне право на успадкування майна піля смерті брата ОСОБА_2 , як спадкоємець 2-ї черги.

Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

При цьому необхідно враховувати, що спадкування - це вольовий акт (окрім деяких винятків), яким спадкоємець свідомо приймає рішення про прийняття спадщини або свідомо не користується правом відмовитися від такого прийняття спадщини, тобто безпосереднє волевиявлення або презюмується, якщо особа проживала зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини і не відмовилася від її прийняття, або, якщо законний представник неповнолітньої чи

недієздатної особи не відмовився від прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для

прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст. 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщини в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до вимог ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину,

може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення

шести місяців з часу відкриття спадщини. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно Конституції України та Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» особи, що мешкають в Україні не зобов`язані постійно проживати в місці своєї реєстрації, отже обставина (факт) спільного проживання спадкодавця та спадкоємців підлягає доведенню належними способами та засобами.

Встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу необхідно для оформлення спадкових прав, встановлених законом, після смерті брата.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність заяви, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 81, 256, 264, 265, 294, 315, 316, 319 ЦПК

України, ст. ст. 15, 16, 315, 1216, 1217, 1218, 1222, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення - факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 паспорт НОМЕР_1 .

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 паспорт НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом 1 (одного) місяця, з

дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного

суду Харківської області, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня його проголошення.

Учасники справи, яким повний текст рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня вручення повного рішення суду.

Суддя Майстренко О.М.