Справа № 369/2237/17
Провадження №2/369/19/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого- судді- Дубас Т.В.,

за участю секретаря- Бугайовій М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Придувалова Василя Вадимовича про закриття провадження в справі та скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу: Люзняк Світлана Василівна про визнання недійсними договорів,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу: Люзняк Світлана Василівна про визнання недійсними договорів.

До суду надійшла заява представника відповідача про закриття провадження у справі та скасування заходів забезпечення позову, у якій він просив суд закрити провадження у справі № 369/2237/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Люзняк Світлана Василівна про визнання недійсними договорів.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі №369/2237/17 вирішити питання щодо скасування заходів забезпечення позову вжитих на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 03.03.2017 року.

Посилається на те, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 369/2237/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Люзняк Світлана Василівна про визнання недійсними договорів .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.02.2018р. (суддя Усатов Д.Д.) було задоволено клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі № 369/2237/17 до моменту розгляду справи № 369/8629/16-ц , яка перебувала в провадженні судді Пінкевич Н.С., а в подальшому судді Ковальчук Л.М.

Підставою зупинення провадження у справі 369/2237/17 стало те, що у справі № 369/8629/16-ц розглядається аналогічний спір між тими ж самими сторонами та з тим самим предметом позову,

В подальшому, ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2018р. справу № 369/2237/17 було прийнято до провадження суддею Дубае Т.В. та справа не розглядалась по суті, оскільки провадження у ній було зупинено.

15.06.2023р. Києво-Святошинським районним судом Київської області було винесено рішення у справі № 369/8629/16-ц яким було відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бишевець Р.В., ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним і визнання договорів недійсними.

Вищевказане рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.06.2023 р. - набрало законної сили.

Таким чином, станом на сьогоднішній день існує рішення суду яке набрало законної сили і яке ухвалене у спорі між тими ж самими сторонами та з тим самим предметом спору, що і у справі № 369/2237/17 провадження у якій зупинено.

З аналізу вище викладеного, випливає те ,що провадження у справі №369/2237/17 повинно бути закрито, оскільки вступило в законну силу рішення у справі №369/8629/16-ц, яке було ухвалено у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Крім того, при вирішенні питання щодо закриття провадження у справі №369/2237/17 суду представник відповідача вважає, що слід вирішити і питання щодо скасування заходів забезпечення позову, які були встановлені ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.03.2017 р.

Зокрема, ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.03.2017 р. було накладено арешт на будинок АДРЕСА_1 (в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно (реєстраційний номер майна: 24) та на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 ; заборонено ОСОБА_1 вчиняти дії з позбавлення житла, виселення ОСОБА_2 з житлового будинку по АДРЕСА_1 ; заборонено ОСОБА_1 вчиняти дії зі зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2 з житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Оскільки, у справі №369/8629/16-ц винесено рішення про відмову в задоволенні позову яке набрало законної сили та було ухвалено з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, проте заходи забезпечення позову у даній справі не вживались, а були вжиті в рамках справи № 369/2237/17, дані заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Станом на сьогоднішній день відпала необхідність у вжитті заходів забезпечення позову, крім того, існування арешту на майно ОСОБА_1 перешкоджає останньому вільно володіти та розпоряджатись належним йому майном, що обмежує його конституційне право власності.

Що стосується встановлених ухвалою суду від 03.03.2017р. заборон щодо вчинення ОСОБА_1 дій зі зняття з реєстраційного обліку та виселення з належного йому будинку ОСОБА_2 , дані заходи забезпечення позову втратили свою актуальність в зв`язку із смертю ОСОБА_2 , що встановлено рішенням суду у справі № 369/8629/16-ц .

З огляду на вище викладене, стає зрозумілим, що станом на сьогоднішній день відсутні будь-які правові підстави для подальшого існування арешту на майно ОСОБА_1 , оскільки це не буде відповідати критеріям розумності та справедливості цивільного судочинства.

З огляду на викладене, просить задовольнити заяву.

У судове засідання сторони не з`явились. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Представник відповідача до суду направив заяву у якій просив суд розгляд справи провести без його участі.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання та закриття провадження в справі та виходячи з наступного.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку. Встановленому цим кодексом. Звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Способи захисту порушених прав визначені в статтях 15, 16 ЦК України.

За змістом ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо:

1) справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства;

2) відсутній предмет спору;

3) набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами;

4) позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом;

5) сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом;

6) суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 186 цього Кодексу;

7) настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва;

8) після відкриття провадження у справі між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Тобто, заявлені представником відповідача підстави для закриття провадження в справі, а саме передчасне звернення до суду з даним клопотанням, оскільки, як вбачається з матеріалів справи 24.05.2021 року позивач ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Проте судом не вирішено питання про залучення до участі у справі в якості правонаступника позивача ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином представником відповідача передчасно заявлено клопотання про закриття провадження по справі.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, питання обґрунтованості підстав звернення позивача до суду з відповідним позовом суд вирішує у відповідності до ст. 264 ЦПК України, тобто під час ухвалення судового рішення.

Враховуючи ці обставини, гарантій кожній особі на захист порушеного права судом, встановлений законом порядок вирішення спорів судом, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання про закриття провадження в справі.

З приводу клопотання про скасування заходів забезпечення позову, судом встановлено наступне.

Згідно положень ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006№ 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

На момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено, триває стадія підготовчого провадження, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову. Тривалість розгляду справи в суді, процесуальна поведінка учасників справи не є підставою для скасування тих заходів, які вжито з метою виконання рішення суду по суті позовних вимог.

Враховуючи, що цивільна справа за позовною заявою , не розглянута, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, суд вважає, що підстав для скасування заходів забезпечення позову на цій стадії немає, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 43, 150, 158, 255, 259, 263, 264 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Придувалова Василя Вадимовича про закриття провадження в справі та скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу: Люзняк Світлана Василівна про визнання недійсними договорів - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Тетяна ДУБАС