Справа № 645/3324/23
Провадження № 2/645/1384/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 листопада 2023 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Шевченко Г.С.,
за участю секретаря судових засідань Базаки А.А.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення пені за прострочку сплати аліментів, -
12.07.2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, в якому просить: позбавити відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнути з відповідача пеню за прострочку стягнення аліментів в розмірі 86 698,07 грн., а також судові витрати.
В обґрунтування позову зазначила, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 із 10.07.2010 року по 07.06.2016 року. У період шлюбу у них народилась спільна дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому вона уклала вдруге шлюб та змінила призвіще ОСОБА_4 на ОСОБА_5 . Батько дитини ОСОБА_2 , після розірвання шлюбу не брав та не бере ніякої участі у вихованні та спілкуванні із дитиною та не надає матеріальної допомоги на утримання дитини, тому вона вимушена була вирішити питання про стягнення аліментів на утримання дитини в судовому порядку. Судовим наказом Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.05.2021 р. у справі № 645/3042/21 було стягнуто із ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частини від усіх видів доходу (заробітку) починаючи з 07.05.2021 року. Згідно розрахунку заборгованості за період із 07.05.2021 року по 17.05.2023 року заборгованість по аліментам на утримання дитини відповідача складає 86 698 гривень 07 копійок. Згідно розрахунку пені у розмірі 1% за кожен день прострочки сплати аліментів відповідача відповідно до вимог ч. 1 ст. 196 СК України заборгованість по пені за період із 01.06.2021 року по 12.06.2023 р. складає суму 86 698 гривень 07 копійок. З цих підстав, з метою захисту інтересів дитини, позивач звернулась до суду з даним позовом.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13.07.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2023 року закрито підготовче засідання по вказаній цивільній справі, справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 у судове засідання не з`явились, представник позивача надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував, просив розглянути справу без участі сторони позивача.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать матеріали справи, причину неявки до суду не повідомив, відзиву на позовну заяву та заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, поважності неявки не убачається, у зв`язку з чим суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив слухати справу за їх відсутності, при винесенні рішення врахувати інтереси малолітньої дитини, та пояснив, що орган опіки та піклування надав відповідний висновок щодо доцільності позбавлення відповідача батьківських прав, оскільки останній ухиляється тривалий час від виконання батьківських обов`язків, не цікавиться донькою.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Приймаючи рішення по справі, що розглядається, суд виходить з вимог ст. 81 ЦПК України, яка регламентує, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Так, законодавство про охорону дитинства ґрунтується на Конституції України, Конвенції ООН про права дитини, відповідно до преамбули якої, дитині для повного й гармонійного розвитку необхідно зростати в сімейному оточенні. Згідно зі ст.9 Конвенції, держави-сторони дбають про те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їхньому бажанню. Статтею 18 Конвенції про права дитини, передбачено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Крім цього, вказані правовідносини регулюються міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і складається із Закону України «Про охорону дитинства» від 21.06.2001 року №-2558-ІІІ, а також інших нормативно - правових актів, що регулюють суспільні відносини у цій сфері.
Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 10.07.2010 по 12.05.2016 р.
Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12.05.2016 (справа №645/1005/16) шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_2 був розірваний.

Відповідно до копії свідоцтва про народження, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1379, батьками дитини є: ОСОБА_2 та ОСОБА_7 (свідоцтво про народження видане повторно серії НОМЕР_1 від 03 червня 2014 року).

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30.09.2021 (справа №758/7006/21) визначено місце проживання дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з матір`ю ОСОБА_8 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_9 та позивач ОСОБА_7 23 червня 2018 року уклали шлюб, про що зроблено актовий запис №663. Позивач ОСОБА_7 змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 вихованням та утриманням своєї дитини не займається, з дитиною не проживає, ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків, не піклується про доньку. Піклується про доньку, займається її вихованням, здоров`ям, створивши необхідні умови для проживання та розвитку дитини її мати ОСОБА_1 .

З довідки №128 від 20.06.2022, виданої КНП «Міська дитяча поліклініка №7» ХМР вбачається, що малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває на обліку фахівців КНП «Міська дитяча поліклініка №7 ХМР». За інформацією лікаря- педіатра ОСОБА_10 , за час спостереження в поліклініці, здійснювала догляд за дитиною у разі її хвороби та супроводжувала до поліклініки доньку у разі проходження профілактичних оглядів, проведення щеплень, мати дівчинки ОСОБА_1 . Батько дитини, ОСОБА_2 , до лікаря- педіатра відносно інформації про стан здоров`я доньки не звертався.

Також, згідно довідки №141 від 21.06.2020 Харківської гімназії №14 ХМР, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дійсно навчається в 6-Г класі Харківської гімназії №14 ХМР з 01.09.2017 року по теперішній час. Дитина постійно відвідує навчальний заклад. Мати, ОСОБА_1 , постійно контролює поведінку і навчання дочки. Кожного разу присутня на батьківських зборах. Співпрацює з класним керівником. Приймає активну участь в житті класу-допомагає організувати свята та заходи у класі. Підтримує дочку, дбає про її зовнішній вигляд, здоров`я. Всі шкільні витрати сплачує мати ОСОБА_1 . Батько, ОСОБА_2 батьківські збори не відвідує, зв`язок із класним керівником не підтримує, жодного разу не приходив до гімназії.

Судовим наказом Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.05.2021 р. у справі № 645/3042/21 було стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частини від усіх видів доходу (заробітку) починаючи з 07.05.2021 року.

З довідки та розрахунку заборгованості від 09.05.2023 року, виданого відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень в Харківській області, АРК та м.Севастополі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) вбачається, що згідно з матеріалами виконавчого провадження №65593126, відкритого 31.05.2021 на виконання судового наказу №645/3042/21 від 14.05.2021, який пред`явлено до примусового виконання 27.05.2021, станом на 09.05.2023 у ОСОБА_2 наявна заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за 6 (шість) місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання. Станом на 17.05.2023 р. заборгованість складає 86 698,07 грн.

Як убачається з висновку Департаменту служб у справах дітей ХМР щодо доцільності позбавлення батьківських прав від 15.11.2023 року №410, з метою захисту прав та інтересів дітей за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , відносно його малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зі змісту висновку випливає, що розглянувши питання щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , відносно його малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з`ясовано, що батько дитини тривалий час вихованням та утриманням доньки не займався, не цікавиться станом здоров`я доньки, її навчанням та дозвіллям. Враховуючи вищезазначене та рекомендації Комісії, керуючись ст.ст. 19, 164 СК України в інтересах дитини, Департамент служб, який діє від імені органу опіки та піклування, вважає доцільним позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , відносно його малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй 20 листопада 1959 року, яка підлягає застосуванню відповідно до ст.9 Конституції України та ст.ст.3,10 ЦПК України, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про охорону дитинства" сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків.

Частиною 2 ст. 150 СК України передбачено, що батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Згідно ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Підстави позбавлення батьківських прав передбачені ч. 1 ст. 164 СК України. Зокрема, п. 2 ч. 1 ст. 164 СК України визначено, що мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.

Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, суд може у виняткових випадках при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох з урахуванням її характеру, особи батька і матері, а також інших конкретних обставин справи відмовити в задоволенні позову про позбавлення цих прав, попередивши відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання дитини (дітей) і поклавши на органи опіки та піклування контроль за виконання ним батьківських обов`язків.

Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (ст. 166 СК України).

Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини в діях батьків.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що при розгляді справи знайшли підтвердження обставини, що відповідач за власною ініціативою самоусунувся від виконання своїх батьківських обов`язків по відношенню до своєї малолітньої дитини, без поважних причин залишивши дитину без батьківської уваги та турботи, при цьому має місце відсутність перешкод у спілкуванні з дитиною та позивачем доведено, що поведінка відповідача відносно його доньки є свідомим нехтуванням ним своїми батьківськими обов`язками, що свідчить про наявність підстав для позбавлення відповідача батьківських прав.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до статті 169 Сімейного кодексу України мати, батько, позбавлені батьківських прав, мають право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав.

Щодо вимоги про стягнення пені за прострочку зі сплати аліментів, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Статтею 71 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» визначено порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4, 8 статті 71 цього Закону виконавець стягує з боржника аліменти у розмірі, визначеному виконавчим документом, але не менше мінімального гарантованого розміру, передбаченого СК України. Визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому СК України. Виконавець зобов`язаний обчислювати розмір заборгованості із сплати аліментів щомісяця. Спори щодо розміру заборгованості із сплати аліментів вирішуються судом за заявою заінтересованої особи у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

При вирішенні питання щодо розрахунку пені по аліментах, суд виходить з наступного.

В постанові від 25 квітня 2018 року по справі 572/1762/15-ц (провадження 14-37цс18) Велика Палата Верховного Суду дійшла наступного висновку - неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Сума пені за прострочення сплати аліментів обрахована за наступною формулою: ?p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.»

В постанові по справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) від 03 квітня 2019 року Велика Палата Верховного Суду дійшла наступного висновку - правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %».

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів зробленого головним державним виконавцем ВПВР УЗПВР у Херсонській області, в АРК та м. Севастополі Південного МРУ Міністерства юстиції (м. Одеса) Є. Огородник, за період із 07.05.2021 року по 17.05.2023 року заборгованість по аліментам на утримання дитини відповідача складає 86 698 гривень 07 копійок.

Відповідно розрахунку пені у розмірі 1% за кожен день прострочки сплати аліментів відповідача згідно вимог ч. 1 ст. 196 СК України заборгованість по пені за період із 01.06.2021 року по 12.06.2023 р. складає суму 86 698 гривень 07 копійок.

Частиною 1 ст. 196 СК України передбачено, що розмір неустойки (пені) не може бути більше 100 відсотків заборгованості по аліментах.

У зв`язку з викладеним, позивач просить стягнути з відповідача суму пені в розмірі 86698,07 грн.

З даною сумою суд погоджується та при обчисленні розміру пені за аліментами виходить з наданого державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень в Харківській області, АРК та м. Севастополі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Огородник Є. розрахунку заборгованості по аліментах ОСОБА_2 та визначає суму пені у розмірі 86 698,07 грн., що не перевищує розмір заборгованості за даний період, згідно вимог ст. 196 СК України.

Таким чином, приймаючи до уваги те, що відповідач своєчасно не виконував свій обов`язок по сплаті аліментів в повному обсязі, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача в частині стягнення на її користь пені по аліментам, та вважає за можливе позов задовольнити повністю.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

З цих підстав, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 258-259, 263-265, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення пені за прострочку сплати аліментів - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , батьківських прав відносно його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 86 698,07 (вісімдесят шість тисяч шістсот дев`яносто вісім) грн. 07 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 .

Третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, , місцезнаходження: 61002, м. Харків, вул. Чернишевська, 55.

Повний текст судового рішення складений 27.11.2023 р.

Суддя Г. С. Шевченко