Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Мех В.Ю.

заявника- ОСОБА_1

розглянувши цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Ришкович Оксана Василівна про встановлення факту родинних відносин, суд

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних, а саме: що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , є його батьком.

Посилається в заяві на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У зв`язку зі смертю батька відкрилася спадщина, які він прийняв шляхом подачі заяви до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Ришкович О.В., якою була заведена спадкова справа № 16/2023.

В той же час, він не може оформити спадщину після смерті батька через розбіжність у його та батька прізвищі.

Так, у свідоцтві про укладення шлюбу, свідоцтві про смерть батька, в паспорті та довідці про присвоєння ідентифікаційного коду прізвище батька зазначено як ОСОБА_3 .

У свою чергу, у закордонному паспорті СРСР та в військовому квитку прізвище написано російською мовою, а саме: ОСОБА_3 .

В його свідоцтві про народження його прізвище та прізвище батька російською мовою також зазначено ОСОБА_3 .

Внаслідок цього в його паспорті та довідці про присвоєння ідентифікаційного коду прізвище також зазначено як ОСОБА_3 .

Тобто, різне написання прізвище українською та російською мовою призвело до того, що він не може оформити спадщину після смерті батька.

Виходячи з викладеного, просить задовольнити заяву.

Заявник у судовому засіданні заяву підтримав.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилася, про час розгляду справи повідомлялася неодноразово.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої у постанові в справі № 918/539/16 від 07 липня 2022 року, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Виходячи з цього, на підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу в відсутності відповідача та його представника.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За змістом ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про народження заявник народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Сваляві Закарпатської області.

В свідоцтві про його народження, оформленому російською мовою, його прізвище зазначено як « ОСОБА_3 ».

Батьками зазначено також російською мовою: отец - ОСОБА_2 ; мать - ОСОБА_4 .

Внаслідок цього в паспорті та довідці про присвоєння ідентифікаційного коду прізвище заявника також зазначено ОСОБА_3 .

З аналізу документів батька заявника вбачається, що частина з них оформлені українською мовою, а частина - російською.

Так, у свідоцтві про укладення шлюбу, свідоцтві про смерть батька, в паспорті та довідці про присвоєння ідентифікаційного коду прізвище батька зазначено як ОСОБА_3 .

У свою чергу, у закордонному паспорті СРСР та в військовому квитку прізвище написано російською мовою як ОСОБА_3 .

При цьому в паспорті батька заявника в графі Особливі відмітки, зазначено: діти: ОСОБА_5 Степ.- 10.04.81; ОСОБА_6 Степ. - 29.06.83.

Тобто, в паспорті батька заявника прізвище заявника зазначено як ОСОБА_3 .

Заявник у судовому засіданні зазначив, що написання їх прізвищ російською та українською мовою перешкоджає йому оформити спадщину після смерті батька.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача.

Відповідно до ст.ст.12,13 ЦПК України суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Відповідно до роз`яснень, які містяться п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

З урахуванням викладеного вище, підстав звернення заявника до суду, відсутності іншої можливості довести свою спорідненість з померлим спадкодавцем, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та її задоволення.

Керуючись ст.ст.15, 16 ЦК України, ст. 3 СК України, ст.ст.12, 76, 77, 79, 87, 89, 223, 258-259, 265, 273, 315, 319 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в с. Ясенівці Золочівського району Львівської області, є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.А. Шереметьєва