ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2023 року Дніпровський Апеляційний суд у складі: головуючого - судді Ткаченко І.Ю.

суддів - Деркач Н.М., Пищиди М.М.,

за участю секретаря Усик А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за заявою Адвокатського об`єднання "ПІЛЬХ та ПАРТНЕРИ" до ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 вересня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В:

19.09.2023 року адвокат Трушев Олександр Петрович, який діє в інтересах адвокатського об`єднання "ПІЛЬХ та ПАРТНЕРИ" звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із заявою про забезпечення позову до його подачі. В своїй заяві заявник просив суд вжити заходи забезпечення позову до його подачі шляхом накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в межах позовних вимог у розмірі 1 948 335,12 грн. (один мільйон дев`ятсот сорок вісім тисяч триста тридцять п`ять гривень дванадцять копійок), які розміщенні на банківських рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після постановлення ухвали суду про арешт коштів ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), крім коштів, що містяться на рахунках ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (заробітну плату, пенсію та стипендію, допомогу по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, яка виплачується у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітністю та пологами, по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, на допомогу, яка виплачується касами взаємодопомоги, благодійними організаціями, а також на вихідну допомогу, допомогу по безробіттю, на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку, на майно (активи) або грошові кошти неплатоспроможного банку, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність" (крім ліквідації банку за рішенням його власників), а також на майно (активи) або грошові кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб). Свої вимоги мотивував тим, що він звертається до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська з заявою про забезпечення позову в порядку визначеному ст.149 ЦПК України до пред`явлення позовної заяви з метою захисту порушених прав та забезпечення виконання рішення суду в майбутньому. Наразі позивачем готується до подання позовна заява до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у вигляді пені за несвоєчасну оплату вартості правової допомоги за Договором про надання правової допомоги від 05.01.2022 року (а.с.1-10).

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 вересня 2023 року заяву Адвокатського об`єднання "ПІЛЬХ та ПАРТНЕРИ" про забезпечення позову до його подачі задоволено.

Накладено арешт на: на грошові кошти ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в межах позовних вимог у розмірі 1 948 335,12 грн (один мільйон дев`ятсот сорок вісім тисяч триста тридцять п`ять гривень дванадцять копійок), які розміщенні на банківських рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після постановлення ухвали суду про арешт коштів ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), крім коштів, що містяться на рахунках ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (заробітну плату, пенсію та стипендію, допомогу по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, яка виплачується у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітністю та пологами, по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, на допомогу, яка виплачується касами взаємодопомоги, благодійними організаціями, а також на вихідну допомогу, допомогу по безробіттю, на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку, на майно (активи) або грошові кошти неплатоспроможного банку, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність" (крім ліквідації банку за рішенням його власників), а також на майно (активи) або грошові кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб) (а.с.98-114).

Не погодившись із ухвалою судді, ОСОБА_1 , звернулася із апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить ухвалу судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні заяви (а.с.117-119).

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно частини 2 вказаної вище статті, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною 1 статті 376 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміні судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процессуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_1 в межах позовних вимог у розмірі 1 948 335,12 грн. які розміщені на банківських рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкритті після постановлення ухвали суду про арешт коштів ОСОБА_1 , крім коштів, що містяться на рахунках ОСОБА_1 накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (заробітну плату, пенсію та стипендію, допомогу по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, яка виплачується у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітністю та пологами, по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, на допомогу, яка виплачується касами взаємодопомоги, благодійними організаціями, а також на вихідну допомогу, допомогу по безробіттю, на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку, на майно (активи) або грошові кошти неплатоспроможного банку, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність" (крім ліквідації банку за рішенням його власників), а також на майно (активи) або грошові кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб), суддя першої інстанції прийняв до уваги забезпечення збалансованості заперечення сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги.

Проте, з вказаним висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, зокрема грошові кошти, які є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Арештовані кошти слід обмежувати розміром суми позову та можливих судових витрат. Накладення судом арешту на рахунки боржника чинним законодавством не передбачене, але суд вправі накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру сум позовних вимог та можливих судових витрат. Відомості про наявність рахунків, їх номери та назви відповідних установ, в яких вони відкриті, надаються суду заявником.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, слід виходити з того, що заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вказане вище співпадає з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 25.09.2019 року у справі № 320/3560/18; провадження № 61-5051св19.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є стягнення суми грошових коштів, розмір яких становить 1 948 335,12 грн. Зазначена сума заявником зазначена як пеня за порушення виконання зобов`язання по договору.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, суд першої керувався необхідністю захисту порушених прав позивача та забезпечення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. При цьому, заявник не вказав в заяві, а суд не зазначив в ухвалі чи дійсно існує реальна загроза і яка саме, що в подальшому може призвести до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Крім того, суд 1 інстанції не врахував, що предметом позову є грошова сума, яка є пенею, а не сумою основного зобов`язання, з приводу якої існує ще нерозглянутий спір.

За таких обставин, суд 1 інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав накладення арешту на кошти відповідача, що може зашкодити істотним чином правам та охоронюваним законом інтересів відповідача та не забезпечує збалансованості інтересів сторін, оскільки заходи забезпечення позову є неспівмірними із заявленими позивачем вимогами.

Враховуючи викладене вище, апеляційний суд вважає, що ухвала судді першої інстанції про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в межах позовних вимог у розмірі 1 948 335,12 грн., які розміщені на банківських рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після постановлення ухвали суду, крім коштів, що містяться на рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом, підлягає скасуванню.

Керуючись ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 вересня 2023 року скасувати.

У задоволенні заяви Адвокатського об`єднання "ПІЛЬХ та ПАРТНЕРИ" до ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: