Справа №:755/5078/22
Провадження №: 2/755/777/23
У Х В А Л А

"23" травня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А..

розглянувши у судовому засіданні в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про прийняття заяви про зміну предмету позову, з клопотанням про перехід зі стадії розгляду по суті до стадії підготовчого провадження, поданих в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверест-буд-інжиніринг», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, Київська міська рада, Акціонерне товариство «ПІРЕУС БАНК МКБ» про визнання майнового (речового) права на об`єкт незавершеного будівництва, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва на стадії судового розгляду перебуває вказана цивільна справа.

22.05.2023 до суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про зміну предмету позову, з клопотанням про перехід зі стадії розгляду по суті до стадії підготовчого провадження, у яких остання просить суд: перейти зі стадії розгляду справи по суті у справі №755/5078/22 до підготовчого провадження. Прийняти заяву про зміну предмету позову. Позов ОСОБА_1 про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва - задовольнити. Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) майнове (речове) право на об`єкт незавершеного будівництва на: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 (проектна адреса: АДРЕСА_2 ), на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0029; господарське приміщення, загальною площею 3,8 кв.м., що знаходиться на 5 (п`ятому) поверсі у секції № 3 будинку АДРЕСА_3 (проектна адреса: АДРЕСА_2 ), на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0029.

В обґрунтування заяви про зміну предмету позову представник позивача зазначила, що об`єкт незавершеного будівництва, а саме: квартира, майнові права на яку, позивач просить визнати суд, розташовувалася на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0025, однак у подальшому, шляхом поділу зазначеної земельної ділянки Київською міською радою було сформовано чотири земельні ділянки, відтак було змінено кадастровий номер земельної ділянки, на якій розташовано об`єкт незавершеного будівництва з :66:248:0025 на :66:248:0029, що у даній цивільній справі підлягає уточненню. Разом з цим, про такі обставини стороні позивача, стало відомо уже після закриття підготовчого провадження у справі, однак такі обставини є важливими для правильного вирішення даної цивільної справи, з огляду на що подається така заява. Однак, порушене у поданій заяві питання може бути вирішено судом лише на стадії підготовчого провадження, з огляду на що заявляється відповідне клопотання.

Учасники справи у підготовче судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви, дослідивши матеріали справи доходить наступного.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляді вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 статті 197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 статті 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2022 відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи. Сторонам роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.02.2023 закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття, однак, суд, за наявності вмотивованого клопотання учасника у справі, суд може вирішити порушене питання із урахуванням спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 ГПК України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

У постанові Верховного Суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Отже, зважаючи на наявність фактичних і правових підстав для повернення до стадії підготовчого провадження, враховуючи предмет та підстави позову у цій справі, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, врахування всіх доказів та доводів сторін, з метою дотримання всіх процесуальних прав та забезпечення виконання процесуальних обов`язків учасників процесу та вирішення заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зміну предмету позову, суд вважає за доцільне повернутися до стадії підготовчого провадження та вважати судове засідання 23.05.2023 підготовчим судовим засіданням.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просили суд: визнати за ОСОБА_1 майнове (речове) право на об`єкт незавершеного будівництва на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 (проектна адреса: АДРЕСА_2 ), на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0025; господарське приміщення, загальною площею 3,8 кв.м., що знаходиться на 5 (п`ятому) поверсі у секції № 3 будинку АДРЕСА_3 (проектна адреса: АДРЕСА_2 ), на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0025.

Згідно з ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги. Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

З урахуванням вказаних норм діючого цивільного процесуального законодавства України, враховуючи предмет та підстави позову у цій справі, суд доходить висновку про доцільність прийняття такої заяви.

На підставі викладеного ст.ст. 2, 4, 49, 189, 197, 258, 260, 353-355 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Повернутись до розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверест-буд-інжиніринг», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, Київська міська рада, Акціонерне товариство «ПІРЕУС БАНК МКБ» про визнання майнового (речового) права на об`єкт незавершеного будівництва на стадію підготовчого провадження.

Вважати судове засідання 23.05.2023 підготовчим судовим засіданням.

Прийняти в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверест-буд-інжиніринг», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, Київська міська рада, Акціонерне товариство «ПІРЕУС БАНК МКБ» про визнання майнового (речового) права на об`єкт незавершеного будівництва - заяву про зміну предмету позову від 22.05.2023 (Вх.№ 24342).

Встановити строк для подання відповідачем відзиву на заяву про зміну предмету позову протягом 15 днів з дня вручення ухвали та заяви. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на вказану заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на заяву про зміну предмету позову для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив на заяву про зміну предмету позову для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Третя особа, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення на заяву про зміну предмету позову або відзиву на неї, які повинні відповідати вимогам частини третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання ухвали та заяви або відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на письмові пояснення третьої особи протягом п`яти днів з дня їх отримання.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: