печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2023 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі Ємець Д.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_1 про залучення співвідповідача по справі за позовом ОСОБА_2 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про встановлення факту спільного проживання та прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про встановлення факту спільного проживання та прийняття спадщини.

20.11.2023 до суду надійшло клопотання представника позивача, згідно вимог якого адвокат просить ОСОБА_3 - залучити до цивільної справи №757/14240/20-ц у якості співвідповідача, одночасно виключивши її зі складу учасників справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Мотивуючи подане клопотання, представник вказує, що ОСОБА_3 є титульним власником 2/3 частини спірної квартири, яку отримала згідно з рішенням Печерського районного суду у справі № 2-3215/12 від 04.02.2014 р. шляхом визнання права власності у порядку спадкування після смерті свого дядька ОСОБА_4 - батька ОСОБА_5 , яка була тодішньою дружиною ОСОБА_6 .

Метою встановлення факту проживання покійних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є подальше оформлення ОСОБА_2 права власності на усю спірну квартиру у порядку спадкування після смерті свого чоловіка ОСОБА_6 .

З цього слідує, що ОСОБА_3 безпосередньо є заінтересованою особою щодо предмета спору, оскільки його результат, зокрема у випадку задоволення позовних вимог, може у майбутньому вплинути на її права та інтереси щодо права власності на 2/3 частини спірної квартири.

Крім того, дана позовна заява розглядається у загальному позовному провадженні, а не в окремому провадженні, з огляду на те, що існує спір про право (спірні цивільні правовідносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо визначення кому має належати право власності на усю спірну квартиру). Тобто, фактично це спір між двома спадкоємцями щодо одного спадкового майна (спірної квартири), але при наявності відмінних спадкодавців відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Також, оскільки у цій справі вирішується питання, яке опосередковано відноситься до спадкових правовідносин, то сторонами, як правило, є інші спадкоємці (за їх наявності), про що свідчить численна судова практика.

Суд, вивчивши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, з метою забезпечення швидкого та повного розгляду даного позову та дійшов до таких висновків.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частин третьої - четвертої статті 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до у часті у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» визначено, що залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, відділи соціального захисту населення - у справах про встановлення факту перебування на утриманні особи, яка померла, для призначення пенсії заявникові; інші спадкоємці - у справах про встановлення факту прийняття спадщини; органи внутрішніх справ - у справах про встановлення факту родинних відносин для вирішення питання про належність до громадянства України; органи страхування - у справах про встановлення факту належності страхового свідоцтва.

Суд, вивчивши клопотання про залучення співвідповідача, його доводи, дослідивши матеріали справи з приводу даного клопотання, вважає за необхідне залучити ОСОБА_3 у якості співвідповідача у цій справі, одночасно виключивши її зі складу учасників справи у якості третьої особи, що відповідатиме повноті, всебічності й об`єктивності судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-20, 43, 48-51, 53, 258-261, 274-279, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Залучити до участі у справі № 757/14240/20-ц за позовом ОСОБА_2 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про встановлення факту спільного проживання та прийняття спадщини, як співвідповідача ОСОБА_3 , одночасно виключивши її зі складу учасників справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Зобов`язати позивача у двохденний термін з моменту отримання даної ухвали направити ОСОБА_3 копію позовної заяви з додатками, надавши суду докази направлення.

Не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам (позивачу, відповідачу, третім особам) копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше десяти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше десяти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, мають право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою статті 49, статями 178-181 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Ільєва