КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-з/824/621/2023
УХВАЛА

24 травня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Нежури В.А., Соколової В.В.

розглянувши заяву адвоката Розова Олександра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного сумісного майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду Київської області від 23 січня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного сумісного майна залишено без задоволення. Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задоволено. Визнано право приватної власності ОСОБА_1 на легковий автомобіль марки Mercedes-Benz, модель ML 250 CDI 4 МАТІС, державний номер НОМЕР_1 , 2013 року випуску, вартістю 887 500, 00 грн. Визнано право приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку, загальною площею 0,06 га, кадастровий номер :04:043:0229, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; визнано право приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку, загальною площею 0,06 га, кадастровий номер :04:043:0230, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію різниці вартості часток майна у розмірі 184 149, 82 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 12405 грн.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 30 березня 2023 року, адвокатом Розовим О.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу.

Одночасно із апеляційною скаргою, адвокат Розов О.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, у якій просить суд:

- накласти арешт на машиномісце 131 загальною площею: 16,00кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 ;

- накласти арешт на частки квартири, загальною площею: 297,4 кв.м. що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- накласти арешт на квартиру, загальною площею: 226,02 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_5 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- накласти арешт на гараж, загальною площею: 21,8 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва: житловий будинок загальною площею: 407,30кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- накласти арешт на земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_7 , кадастровий номер :04:043:0402, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), зареєстровану на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Подану заяву обґрунтовує тим, що предметом спору є вищевказане майно. Зазначає, що 11 грудня 2022 року засобами електронного зв`язку на електронну адресу Печерського районного суду міста Києва направлено заяву про забезпечення позову від 30 листопада 2022 року. Стверджує, що судове рішення про задоволення або про відмову в задоволенні поданої заяви не ухвалювалось.

Вказує, що у сторони позивача є обґрунтовані побоювання, що відповідач має намір відчужити машиномісце № НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою АДРЕСА_10 , гараж НОМЕР_3 . На підтвердження викладеного надає зображення оголошення, що розміщене на місці паркінгу.

Також вказує, що підставою для застосування заходів забезпечення позову є оцінка реальних намірів ОСОБА_2 продажу спірного майна.

Так, в мережі Інтернет наявні оголошення: про продаж житлового будинку загальною площею: 407,30кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 ; про продаж квартири АДРЕСА_11 .

Відповідно до частини 1 статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Як роз`яснено у пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2009 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, та доводи заяви про забезпечення позову. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Предметом позовних вимог у цій справі є майно, щодо якого у сторін у справі виник спір.

Зазначені обставини дають підстави для висновку, що між сторонами дійсно існує спір, поза розумним сумнівом є підстави для ствердження, що відповідач може вчинити дії, які ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду у разі, якщо суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду справи не дійте висновку про необхідність ухвалення іншого рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

З даних скріншотів, що додані до заяви про вжиття заходів забезпечення позову, установлено, що в мережі Інтернет наявні оголошення про продаж земельної ділянки по АДРЕСА_7 . З опису до оголошення убачається, що на земельній ділянці розміщений об`єкт незавершеного будівництва.

Окрім цього на платформі dom.riaнаявне оголошення про продаж квартири по АДРЕСА_9 . В описі до вказаного оголошення також наявна інформація про гараж.

Також до заяви додано оголошення, розміщене на паркінгу про продаж паркомісця №131.

Дослідивши мотиви поданої заяви про вжиття заходів забезпечення позову та додані до неї матеріали, ураховуючи предмет позову, в межах якого подано заяву про забезпечення позову, суд апеляційної інстанції уважає, що така підлягає задоволенню.

Також, слід уважати, що захід, про який просить заявник, стосується та співмірний позовним вимогам, оскільки унеможливлює, зокрема, відчуження виключно спірного майна (фактично предмету спору) та вчинення будь-яких інших дій з цим майном, які можуть вплинути на майбутнє можливе виконання рішення.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Розова Олександра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного сумісного майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задовольнити.

Накласти арешт на:

- машиномісце 131 загальною площею: 16,00кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_10 , гараж НОМЕР_3 ;

- частки квартири, загальною площею: 297,4 кв.м. що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- квартиру, загальною площею: 226,02 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_5 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- гараж, загальною площею: 21,8 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- об`єкт незавершеного будівництва: житловий будинок загальною площею: 407,30кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

- земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_7 , кадастровий номер :04:043:0402, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), зареєстровану на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Стягувачем за цією ухвалою є ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_4 , адреса для листування АДРЕСА_12 )

Боржником за цією ухвалою є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 )

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її винесення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання нею законної сили.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на ухвалу може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 24 травня 2023 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді В.А. Нежура

В.В. Соколова