Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3224/23
Провадження № 2/711/105/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2023 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгакова Г.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» про встановлення факту припинення трудових відносин,-

в с т а н о в и в:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до Придніпровського районного суду м. Черкаси в порядку окремого провадження із заявою, в якій просила встановити факт припинення трудових відносин між нею та ТОВ «Одеська ЗТК» з 03.05.2023 на підставі ст. 38 КЗпП України за власним бажанням.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В.

Ознайомившись із вказаною заявою та доданими до неї матеріалами, суддя дійшов наступного висновку.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 наголошує, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований ЦПК України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини 2 статті 293 ЦПК України).

Перелік фактів, що мають юридичне значення та які можуть бути встановлені в порядку окремого провадження визначений в частині 1 статті 315 ЦПК, однак він не є вичерпним. Так, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина 2 статті 315 ЦПК України).

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Підставами припинення трудового договору є такі обставини, які визначаються законом як юридичні факти для припинення трудового договору.

Трудове законодавство України передбачає єдині загальні підстави припинення трудового договору (стаття 36 КЗпП), розірвання трудового договору за ініціативою працівника (статті 38, 39 КЗпП), розірвання трудового договору з ініціативи власника (статті 40,41 КЗпП).

При звільненні працівника в трудову книжку повинні вноситися записи про причини (підстави) звільнення відповідно до формулювання їх у законодавстві і з посиланням на відповідну статтю, пункт закону.

Всі підстави припинення трудового договору можна класифікувати в залежності від двох критеріїв: 1) виду юридичного факту, який є причиною припинення; 2) волевиявлення яких саме суб`єктів спричинило припинення трудового договору. За першим критерієм розрізняється припинення трудового договору у зв`язку із певними подіями (закінчення строку договору, смерть працівника), а за другим у зв`язку з певними юридичними діями: взаємне волевиявлення сторін; ініціатива працівника; ініціатива власника або уповноваженого ним органу; ініціатива третіх осіб, які не є стороною трудового договору; порушення правил прийому на роботу.

Таким чином, припинення трудових відносин має виражатися у певній юридичній формі.

Отже, факт існування між заявником та роботодавцем трудових правовідносин обумовлює існування спору про право на продовження трудового договору чи його розірвання.

В даному випадку, з поданої ОСОБА_1 заяви про встановлення факту припинення трудових відносин вбачається спір про право, оскільки припинення трудового договору має певні правові наслідки як для заявниці, так і для роботодавця (стосовно підстав, дати такого припинення, тощо). Окрім того, від дати та підстави звільнення особи залежить її страховий стаж.

Відповідно до частини 4 статті 315 КПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Оскільки суд дійшов висновку, що встановлення факту, який просить встановити заявник, пов`язується з подальшим вирішенням спору про право, то слід відмовити у відкритті провадження справи за заявою про встановлення факту припинення трудових відносин, роз`яснивши заявниці її право на звернення із захистом своїх прав та законних інтересів до суду в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 258-260, 315 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» про встановлення факту припинення трудових відносин.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право звернутися до суду в порядку позовного провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з моменту її підписання суддею. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г. В. Булгакова