СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11232/23

пр. № 2/759/3686/23

11 жовтня 2023 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - П`ятничук І.В.,

за участю секретаря - Марус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_1 19.06.2023 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків, яким просить стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 95244,00 грн. грошових коштів за нанесені збитки під час виконання договору № 7559 від 04.02.2020 року, судові витрати у розмірі 1073,60 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 40000,00 грн.

В обґрунтування позову зазначив, що між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 04 лютого 2020 року було укладено договір № 7559, відповідно до якого замовник ОСОБА_1 доручає, а виконавець - ФОП ОСОБА_2 виконує своєчасно і якісно будівельно - ремонті роботи.

Відповідно до п. 1.2. Договору передбачено, що виконавець зобов`язується у відповідності до затвердженої кошторисної документації (Додаток 1), яка є невід`ємною частиною даного Договору, здійснити ремонт приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в термін до 20 квітня 2020 року.

Пунктом 2.1.3. встановлено, що виконавець повинен якісно та у визначені строки виконувати усі роботи, передбачені даним Договором.

Однак, 14.02.2020 року позивачем у ході демонтажних робіт були виявленні пошкодження у кв. АДРЕСА_2 .

Зазначив, що згідно з п. 4.2. у випадку виявлення недоробок, дефектів, що були допущені з вини виконавця, що призвело до відповідної відмови замовника підписувати Акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання-передачі робіт, дефекти усуваються за рахунок виконавця.

На виконання вищезазначеного пункту договору сторони 14.02.2020 року склали та підписали Дефектний Акт, в якому було зазначено перелік пошкодженого у квартирі майна, а саме: склопакет 690х1188; рама (ліва стійка) віконного блоку; імпост віконного блоку; радіатор підлоговий Polvax; внутрішнє облицювання вхідних дверей.

Зазначив, що вартість матеріалів які були пошкоджені становлять 95244,00 грн.

Вказав, що зазначені вище пошкодження мали бути усуненні (повна заміна) за рахунок ФОП ОСОБА_2 в максимально короткий технологічний термін, однак усунуті не були, в зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 21 червня 2023 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.

Суд, дослідивши матеріали справи, письмові докази, дійшов висновку, про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 04.02.2020 року між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір № 7559, відповідно до якого замовник - ОСОБА_1 доручає, а виконавець - ФОП ОСОБА_2 зобов`язується виконати у відповідності до умов даного договору якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи, а замовник зобов`язується прийняти цю роботу та оплатити її (а.с. 8-13).

Відповідно до п. 1.2. Договору передбачено, що виконавець зобов`язується у відповідності до затвердженої кошторисної документації (Додаток 1), яка є невід`ємною частиною даного Договору, здійснити ремонт приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в термін до 20 квітня 2020 року.

Пунктом 2.1.3. встановлено, що виконавець повинен якісно та у визначені строки виконувати усі роботи, передбачені даним Договором.

Судом встановлено, що у ході демонтажних робіт, що проводились працівниками ФОП ОСОБА_2 у квартирі позивача за адресою: АДРЕСА_1 було пошкоджено майно позивача.

В зв`язку з пошкодженням майна 14.02.2020 року між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було складено та підписано дефектний акт (а.с. 14).

Відповідно до дефектного акту вбачається, що в ході здійснення демонтажних робіт в квартирі позивача було пошкоджено майна, а саме: склопакет 690х1188; рама (ліва стійка) віконного блоку; імпост віконного блоку; радіатор підлоговий Polvax; внутрішнє облицювання вхідних дверей, які відповідач зобов`язався усунути за власних рахунок в максимально стислий термін.

Згідно з п. 4.2. у випадку виявлення недоробок, дефектів, що були допущені з вини виконавця, що призвело до відповідної відмови замовника підписувати Акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання-передачі робіт, дефекти усуваються за рахунок виконавця.

18.02.2023 року позивачем на адресу відповідача було направлено повідомлення про розірвання договору № 7559 від 04.02.2020 року у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань та порушенням терміну виконання будівельно-технічних робіт (а.с. 15).

Згідно з чч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Зі змісту ст. 525 ЦК України, вбачається що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Нормами статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: витрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Стаття 386 ЦК України регламентує, що власник має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого та встановлено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру заподіяної майнової шкоди позивачем надано фотознімки пошкодженого майна, онлайн калькулятор розрахунку вартості віконних конструкцій, витяг з інтернет сайту polvax.in.ua щодо визначення розміру збитків в зв`язку з пошкодженням напольного конвектора, витяг з інтернет сайту epicentre.ua щодо визначення пошкодженого внутрішнього облицювання вхідних дверей (а.с. 18-26).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Доказовий процес у цивільному судочинстві має велику значимість через його важливість для вирішення кожної справи і загальнообов`язковість, оскільки без належного підтвердження необхідних обставин особа не отримає бажаного результату та не зможе повною мірою використати надані державою юрисдикційні гарантії захисту прав, свобод та інтересів осіб у разі їх порушення, невизнання або їх оспорення.

Належність та допустимість доказів визначають ст.ст. 77,78 ЦПК України.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні є необґрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не надано до суду належних доказів розміру пошкодженого майна.

Крім того, оскільки у задоволенні позовних вимог позивача відмовлено, тому відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 16, 22, 23, 386, 815, 819, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст. 10,12, 81, 89, 141, 242-246, 229, 258, 263-268, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.В. П`ятничук