Справа № 462/4186/22
УХВАЛА

24 травня 2023 року м. Львів

Залізничний районний суд м.Львова в складі головуючого судді Мруць І.С., розглянувши питання про виправлення описки в короткому тексті рішенні Залізничного районного суду м. Львова від 19.05.2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження, відшкодування моральної шкоди, -

встановив:

рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 19.05.2023 року позов ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження, відшкодування моральної шкоди - задоволено частково.

Разом з тим, у короткому тексті рішення, у вступній частині допущена описка, а саме: зазначено «розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін», замість «розглянувши у порядку загального позовного провадження».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Виходячи зі змісту п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності (постанова Верховного Суду від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17).

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне виправити описку в короткому тексті рішення Залізничного районного суду м.Львова від 19.05.2023 року, замінивши у вступній частині рішення «розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін», на «розглянувши у порядку загального позовного провадження».

Керуючись ст. 269, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

постановив:

Виправити описку в короткому тексті рішення Залізничного районного суду м. Львові від 19.05.2023 року у справі 462/4186/22 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження, відшкодування моральної шкоди.

Змінити у вступній частині рішення «розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін», на «розглянувши у порядку загального позовного провадження».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.С. Мруць