ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6209/23
У Х В А Л А

про поновлення процесуальних строків та прийняття відзиву

"28" листопада 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні питання про прийняття відзиву на позов, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення земельної ділянки та скасування її державної реєстрації,

у с т а н о в и в:

У липні 2023 року до суду надійшла позовна заява Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення земельної ділянки та скасування її державної реєстрації.

Ухвалою суду від 25.07.2023 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

24.11.2023 представником відповідача подано клопотання про продовження строку на подання відзиву та долучення відзиву зважаючи на отримання копії позову 01.11.2023.

В судове засідання сторони не прибули, представник відповідача ОСОБА_3 надав клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у ній докази, приходить до висновку про те, що відповідачу слід продовжити встановлений судом строк для подання відзиву на позовну заяву, з огляду на наступне.

За наявними в матеріалах справи доказами представник відповідача ОСОБА_3 отримав ухвалу суду про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками 01.11.2023. Відзив на позовну заяву, з доказами представник відповідача ОСОБА_3 подав до суду 24.11.2023, тобто відповідач пропустив встановлений судом процесуальний строк на 7 днів. Як на поважність пропуску строку на подання відзиву з доказами представник відповідача посилається на об`ємність матеріалів та складність справи, необхідність направлення запитів та підготовка правової позиції.

Відповідно до положень ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, за змістом ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Отже, оскільки процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а не законом, суд має право з власної ініціативи, тобто за відсутності відповідної заяви учасника справи, вирішити питання про можливість продовження встановленого судом процесуального строку.

За змістом ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна, як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішенням ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Водночас, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також згідно рішення Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

В даному випадку суд дійшов висновку про необхідність продовження відповідачу процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву, оскільки з урахуванням не тривалого терміну його пропуску (7 днів) та причин пропуску, які суд визнає поважними, відтак обґрунтованими доводи відповідача щодо об`ємності матеріалів, складність справи, необхідність направлення запитів та підготовка правової позиції.

Враховуючи, що суд вважає за необхідне поновити відповідачу процесуальний строк на подання відзиву з доказами на позов.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст 10, 126, 127, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Поновити відповідачу процесуальний строк встановлений судом на подання відзиву на позовну заяву у справі за позовом Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення земельної ділянки та скасування її державної реєстрації.

Прийняти відзив на позов, разом з доказами, який направлено відповідачем до суду 24.11.2023 та на адресу учасників справи 17.11.2023. За викладених обставин оголосити по справі перерву до 31.01.2024 о 10 год.00 хв.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Комаревцева Л.В.