Справа № 953/4302/21
УХВАЛА

"26" травня 2023 р. Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.,

за участю секретаря Черниш О.М.,

за участю представників Ольхового Б.С., Олійник О.М.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №2 (місцезнаходження: м. Харків, вул. Сумська, 76) в інтересах держави до Харківської міської ради (місцезнаходження: м. Харків, м-н Конституції, 7), ОСОБА_1 (місцеперебування: АДРЕСА_1 ) про визнання незаконним та скасування рішення ,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді від 22.03.2021 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, та відкрито провадження в ній за правилами загального позовного провадження.

Учасники судового розгляду скористались своїм правом на подання заяв по суті.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У підготовчому судовому засіданні судом виконані дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Від представника відповідача ХМР надійшло клопотання про залишення вказаної позовної заяви без розгляду у зв`язку з тим, що прокурором не доведено наявність передбачених законом випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави.

Прокурор в підготовчому засіданні просив закрити підготовче провадження, та призначити справу до розгляду, та просив відмовити в задоволенні клопотання ХМР у зв`язку з його безпідставністю.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Олійник О.М. в підготовчому засіданні просила задовольнити клопотання ХМР, та в разі його відхилення не заперечувала проти закриття підготовчого провадження по справі.

Представник відповідача ХМР в підготовче засідання не з`явився, повідомлявся у встановленому законом порядку, в поданій до суду заяві просив розглянути подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду; про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч.2ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України.

Так, відповідно до п.3 ч. 1 ст.131-1 КонституціїУкраїни в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі«Ф.В.проти Франції»(F.W.v.France)від 31.03.2005,заява 61517/00,п.27). В той же час, суд звертав також увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не

порушує справедливого балансу. Зокрема, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, п. 35) ЄСПЛ висловив таку думку (у неофіційному перекладі):

«Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

З огляду на вищенаведене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст п. 3 ч. 1 ст.131-1 КонституціїУкраїни щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2ст. 129 Конституції України).

Підстави представництва прокурором інтересів держави з`ясовуються насамперед судом, який має досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора.

Матеріалами справи встановлено, що пред`явлення позову у цій справі прокурором в інтересах держави викликано саме захистом інтересів держави у суді, оскільки міською радою як уповноваженим органом допущено порушення щодо майна комунальної власності.

У постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 (провадження № 12-72гс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що сам факт незвернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що вказаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини (пункт 6.43).

Виконана була прокурором також вимога частини 3статті 23 Закону «Про прокуратуру» про те, що необхідною умовою для звернення прокурора з позовом є попереднє повідомлення саме тих відповідних компетентних органів, які мали б самостійно захищати інтереси держави.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 11Закону України«Про прокуратуру» керівник обласної прокуратури представляє обласну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Відповідно до частини 3 вказаної статті у разі відсутності керівника обласної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника обласної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника обласної прокуратури.

Зазначене узгоджується правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду у справі №819/478/17 від 27 травня 2020 року.

За вказаних обставин, вказане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає, а тому в його задоволенні суд відмовляє.

За вказаних обставин, підстав для залишення позову без розгляду та закриття провадження у справі немає.

До закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, справа може бути призначена до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 197, 200, 294 ЦПК України, суд -

постановив :

В задоволенні клопотання Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави до Харківської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення.

Справу призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Київського районного суду м. Харкова на 11 годину 00 хвилин 28 червня 2023 року.

У судове засідання викликати сторони.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

СУДДЯ Г.А. ЗУБ