н/п 2/490/4493/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва

у складі: головуючого - судді Чулуп О.С.,

при секретарі Ребрина Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Миколаївської міської ради

про перерахунок ідеальних часток у справі спільної часткової власності, визначення частки спадкодавця та за зустрічним позовом

ОСОБА_2

до

ОСОБА_1

про перерахунок ідеальних часток

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до відповідачів в якому просить визначити, що частка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 на день його смерті становила 55/100 часток.

В обгрунтування позову позивач вказує, що його батьку ОСОБА_4 належало на праві власності 49/100 часток домоволодіння АДРЕСА_1 ; 36/100 вказаного домоволодіння належало відповідачу ОСОБА_2 ; 3/20 частини домоволодіння належало ОСОБА_5 . Рішенням виконкому Миколаївської міської ради 3/20 частки домоволодіння, що належали ОСОБА_5 виділено в натурі із наданням нової адреси: АДРЕСА_2 ». Позивач вказує, що у зв`язку із виділенням в натурі 3/20 часток, частки ОСОБА_4 та ОСОБА_2 змінились та складають: ОСОБА_4 55/100, ОСОБА_2 45/100. Позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 його батько ОСОБА_4 помер. При зверненні позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, йому було відмовлено у видачі останнього у зв`язку з тим, що розмір частки батька змінився після виділу співвласника в окрему адресу та склад спадкового майна не відповідає зазначено в правовстановлюючому документі.

09 грудня 2021 року відповідач ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву в якій просить суд встановити, що частка ОСОБА_2 в справі спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1 становить 45/100. В обгрунтування позову зазначає, що враховуючи, що співвласник домоволодіння ОСОБА_4 помер, укласти договір про перерахунок частко немає можливості. За такого змушена звернутись до суду.

Представник позивача надав заяву в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підримує в повному обсязі, проти зустрічного позову не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 надала заяву в якій просить розглядати справу за її відсутності, вимоги позову визнає, зустрічний позов підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 надала заяву в якій просить розглядати справу за її відсутності, вимогу позову визнає.

Представник Миколаївської міської ради надав заяву в якій просить розглядати справу за його відсутності, просить суд прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, давши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позовні вимоги та вимоги за зустрічним позовом підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом досліджено свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 згідно якого ОСОБА_4 уклав шлюб з ОСОБА_6 , внаслідок чого остання змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». Отже, спадкодавець ОСОБА_4 перебував у шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 .

Судом досліджено свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 згідно якого ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі батько- ОСОБА_4 , мати ОСОБА_3 .

Судом досліджено свідоцтво про право на спадщину за законом серії АВН № 980816 від 08.11.2000 року згідно якого спадкодавець ОСОБА_4 отримав у спадщину 49/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судом досліджено свідоцтво про право на спадщину за законом № 4-1222 від 11.08.2004 року згідно якого спадкодавець ОСОБА_4 отримав у спадщину 36/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судом досліджено витяг про реєстрацію права власності від 13.09.2004 року згідно якого за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 36/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судом досліджено договір дарування від 25.11.2004 року згідно якого ОСОБА_4 подарував ОСОБА_2 36/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судом досліджено свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 згідно якого ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судом досліджено витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно згідно якого за ОСОБА_2 зареєстровано 36/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судом досліджено лист Миколаївського обласного інжинірингового центру від 03.09.2021 року з якого вбачається, що рішенням виконавчого комітету Миколаївської міської ради 3/20 (19/100) частки домоволодіння, що належали ОСОБА_5 було виділено в натурі з наданям нової адреси АДРЕСА_2 та за результатом якого частки співвласників визначено наступні: ОСОБА_4 55/100, ОСОБА_2 45/100.

Судом досліджено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.09.2021 року згідно якого за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на будинок АДРЕСА_2 .

Судом досліджено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.09.2021 року згідно якого за ОСОБА_2 зареєстровано право власності 36/100 часток будинку АДРЕСА_1 , за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 49/100 часток будинку АДРЕСА_1 .

Судом досліджено заяву ОСОБА_1 (позивача) від 29.07.2021 року до приватного нотаріусу Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М. про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Судом досліджено заяву ОСОБА_3 до приватного нотаріусу Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М. від 29.07.2021 року згідно якої остання відмовилась від прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_4 .

Судом досліджено заяву ОСОБА_2 до приватного нотаріусу Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М. від 29.07.2021 року згідно якої остання відмовилась від прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 .

Судом досліджено лист приватного нотаріусу Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М. від 21.09.2021 року згідно якого ОСОБА_1 на його усне звернення щодо оформлення спадкових прав на частку в праві власності на домоволодіння АДРЕСА_1 повідомлено, що склад спадкового майна не відповідає зазначеному в правовстановлюючому документі та рекомендовано звернутись до суду для визначення частки, яка належала померлому ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатись своєю власністю. За приписами ст.. 321 ЦК України право власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.355, ч.1 ст. 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Відповідно до ст. 357 ЦК України, частки в праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом, якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна.

Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою, співвласники можуть домовитись про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України, суд може захистити цивільне право або інтерес шляхом визнання права.

Відповідно до п.3.1 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, розрахунок часток у спільній власності на об`єкти нерухомого майна виконуються за заявами всіх співвласників об`єктів нерухомого майна.

У разі невідповідності розмірів часток, указаних у правовстановлюючих документах, реальним часткам за згодою всіх співвласників здійснюється розрахунок відповідних часток нерухомого майна з метою отримання відповідних правовстановлюючих документів. Право кожного співвласника в спільній частковій власності визначається часткою, яка виражається в простих правильних дробах (1/2;1/3;3/5 тощо). При цьому вказані в правовстановлюючих документах розміри часток співвласників на об`єкт нерухомого майна в сумі повинні становити одиницю. Пунктом 3.3 вказаної Інструкції встановлено, що за відсутності згоди всіх співвласників щодо зміни часток питання вирішується в судовому порядку.

Відповідно до частини першої статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 Цивільного кодексу України вказує на те, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановленихстаттею 1259цього Кодексу (стаття 1258 Цивільного кодексу України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України).

Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини (частина п`ята статті 1269 Цивільного кодексу України).

Згідно із частиною першою статті 1273 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом (частина перша статті 1274 Цивільного кодексу України).

Із викладеного вище слідує, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначення частки у праві власності на домоволодіння ОСОБА_4 позивачу необхідно для прийняття спадщини після смерті останнього.

За такого, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Враховуючи, що суд прийшов до висновку, що частка ОСОБА_4 у праві власності на домоволодіння АДРЕСА_1 становить 55/100, то суд приходить до висновку про необхідність задоволення і зустрічного позову ОСОБА_2 та визнати, що її частка у праві власності на спірне домоволодіння складає 45/100.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.18, 259, 263-265, 284 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про перерахунок ідеальних часток у справі спільної часткової власності, визначення частки спадкодавця задоволити та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про перерахунок ідеальних часток, - задоволити.

Визнати, що частка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в праві спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1 становила 55/100.

Визначити, що частка ОСОБА_2 в праві спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1 становить 45/100.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки передбачені ст.273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене до Миколаївського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Миколаївського апеляційного суду через Центральний районний суд м. Миколаєва.

Суддя