У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про припинення та визнання права власності на частину квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Ужгородської міської ради про припинення та визнання права власності на частину квартири, зокрема просить суд припинити право ОСОБА_2 (який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на частку у праві приватної спільної часткової власності в розмірі частки квартири АДРЕСА_1 ; визнати за позивачем право приватної спільної часткової власності на частку квартири АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно сумою цього майна.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу про припинення та визнання за нею права власності на частку квартири, що є вимогою майнового характеру.

Однак, позовна заява не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України, а саме заявлені позовні вимоги майнового характеру, які підлягають грошовій оцінці, при цьому не зазначено ціну позову.

Також зміст позовної заяви не відповідає вимогам пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, відповідно до яких позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Даною правовою нормою встановлено, що спосіб (способи) захисту прав визначають зміст позовних вимог.

Проте, позивач ОСОБА_1 не зазначила обставини, тобто ті юридично значимі факти, на підставі яких вона звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального та процесуального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Згідно чинного законодавства зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

В поданій позовній заяві не окреслено саме який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст. 16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст. 4 ЦПК України має особа, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу даного позову.

Також у порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначені докази, що підтверджують обставини, якими позивач ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги. Зокрема, позивач вказує, що гр. ОСОБА_2 у спірній квартирі з 16.11.2000 року не проживав та не зареєстрований, однак , жодних доказів цьому суду не надала. Також матеріали справи не містять доказів, що останній помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , осіб , що є спадкоємцями чи звернулись з відповідними заявами про прийняття спадщини, а відтак , суд звертає увагу позивача, що у таких спорах належним відповідачем є особа, речове право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Окрім цього, зміст позовної заяви не відповідає вимогам п. 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи та підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо невідповідності позовної заяви вимогам ст. 177 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем у порушення вказаних норм не долучено до матеріалів справи доказів сплати судового збору за подання позовної заяви.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що у 2023 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2023 року - 2684 гривні.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, у даному випадку позивачеві слід сплатити судовий збір та подати документ, що підтверджує його сплату за вимогу майнового характеру в розмірі виходячи із ціни позову.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Окрім того, відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

При дослідженні копій документів доданих до позовної заяви встановлено, що такі не завірені належним чином.

Так, відповідно до ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачеві надати строк, протягом якого вона повинна усунути вказані недоліки, шляхом подання до суду позовної заяви (у новій редакції), у кількості відповідно до учасників справи, з урахуванням недоліків вказаних у цій ухвалі.

Керуючись ст. ст.175-177,185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про припинення та визнання права власності на частину квартири, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви протягом двох днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що вразі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул