Провадження №2/367/266/2023
УХВАЛА

Іменем України

28 листопада 2023 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В.,

за участю:

секретаря судових засідань Яцуна А.О.,

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 ,

представників третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу, -

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 03.05.2018 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 27 грудня 2017 року скасовано та ухвалено нову постанову про направлення даної справи на розгляд до Ірпінського міського суду Київської області за встановленою підсудністю.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 29 травня 2018 року прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу. Розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 29 серпня 2018 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Розпорядженням керівника апарату Ірпінського міського суду Київської області № 18 від 16 лютого 2021 року справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу призначено до повторного автоматичного розподілу у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_12 у відставку.

01 березня 2021 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_13 прийнято до свого провадження справу № 755/16538/17 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу.

В судовому засіданні представники третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заявили клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача та її представника в судове засідання.

Третя особа ОСОБА_1 підтримала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Так, судом встановлено, що у судові засідання, призначені на 21 серпня 2023 року на 14 годину 45 хвилин та 28 листопада 2023 року на 09 годину 15 хвилин позивач повторно не з`явилася, про поважність причин неявки суд не повідомляла, із заявою про розгляд справи у її відсутність не зверталася. Про день, час та місце судових засідань позивач та її представник повідомлені в установленому законом порядку, заяв від позивача та її представника про зміну адреси для листування до суду не надходило.

За змістом положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Постанова ВП ВС від 12.01.2023 № 9901/278/21 (11-126заі22).

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Натомість, позивач, будучи повідомленим про дати судових засідань не вчинилв дій, направлених на сприяння здійснення правосуддя. Суд розцінює такі дії як втрату зацікавленості в кінцевому результаті розгляду справи. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 13.04.2022 у справі №9901/128/21 зауважила, що саме позивач як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у тому, щоб організувати належне та своєчасне отримання кореспонденції від суду.

Також слід зазначити, що Верховний Суд у складі колегії судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 28 жовтня 2021року у справі №465/6555/16-ц наголосив, що повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач та її представник повторно не з`явилися у судове засідання, повідомлені судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, заяв про зміну адреси не подавали, із заявою про розгляд справи без її участі позивач не зверталася, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.13, 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Секістова Тетяна Іванівна, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеній Вікторович, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про визнання недійсним та скасування довіреності і договорів купівлі-продажу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Кравчук