Провадження №2-з/760/171/23
Справа № 760/6758/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши заяву про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені, інфляційних витрат, трьох процентів річних та розрахунку остаточної суми пені за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з вищевказаною позовною заявою до відповідача та просила суд:

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму пені за користування позикою за період з 02.05.2016 до 01.09.2019 у розмірі 413728 грн, інфляційні витрати у розмірі 765541,32 грн, три проценти річних у розмірі 135996,01 грн, що складає суму боргу у розмірі 1315265,3 грн;

- визначити правила розрахунку остаточної суми пені з 02.09.2019 до моменту виконання рішення суду органом (особою), який здійснює примусове виконання рішення суду, у відповідності до права позивача на стягнення суми пені за увесь термін неповернення відповідачем суми боргу із розрахунку 1% від суми невиплаченої (недовиплаченої) суми боргу (позики) за кожен місяць прострочення виконання зобов`язань відповідачем, враховуючи, що зобов`язання визначено в іноземній валюті, а має бути виконано у гривнях за курсом валюти на день платежу;

- стягнути з відповідача сплачену суму судового збору у розмірі 10510 грн.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 02.02.2021 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені, інфляційних витрат та трьох процентів річних, та розрахунку остаточної суми пені за договором позики - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) відсотки за користування позикою - 413728 грн, інфляційні втрати - 765541,32 грн, 3% річних - 135996,01 грн, а всього 1315265,33 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) 10510 грн судового збору.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03.04.2023 скасовано заочне рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02.02.2021 у цивільній справі №760/6758/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені, інфляційних витрат та трьох процентів річних, та розрахунку остаточної суми пені за договором позики, а справу призначено до судового розгляду.

В матеріалах справи міститься заява представника позивача про забезпечення позову, відповідно до якої представник позивача просить накласти арешт на:

- квартиру АДРЕСА_3 ;

- заборонити державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, відкриття та/або закриття розділів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо частки майна ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_3 .

Свою заяву про забезпечення представник позивача обґрунтовує тим, що заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 02.02.2021 по справі №760/6758/20 було частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені, інфляційних витрат та трьох процентів річних, та розрахунку остаточної суми пені за договором позики та стягнуто 1 315 265,33 грн з ОСОБА_2

29.01.2022 постановою про арешт майна боржника на все рухоме та нерухоме майно боржника ОСОБА_2 було накладено арешт.

10.08.2022 постановою Верховного суду у справі №752/12240/19 за результатом розгляду касаційної скарги позивача ОСОБА_1 визнано недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_3 , а також встановлені обставини, що квартира АДРЕСА_3 є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_2 та частка майна ОСОБА_2 у спільному майні подружжя є єдиним майном на яке можливо звернути стягнення для задоволення вимог ОСОБА_1 як стягувача у виконавчому провадженні.

11.01.2023 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі №760/11686/22 визначена частка майна боржника ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_3 у розмірі частини. Також вказаною вище ухвалою встановлена відсутність у боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, а також наявність доказів спроб ухилення боржника від виконання рішення суду.

22.02.2023 була визначена вартість частки квартири АДРЕСА_3 у розмірі 1 911 940 грн, яка є співрозмірною з ціною позову у справі №760/6758/20, враховуючи також витрати виконавчого провадження.

Після скасування заочного рішення від 02.02.2021 у даній справі, за заявою представника боржника ОСОБА_2 постановою приватного виконавця від 04.04.2023 №694 виконавче провадження ВП НОМЕР_3 закінчене, арешти майна скасовані.

Представник позивача зазначає, що враховуючи встановлені вище обставини, початок та строки повторного розгляду справи у загальному позовному провадженні, у випадку не вжиття заходів забезпечення позову відповідач ОСОБА_2 зможе після реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно визначеної йому частки знову вчинити дії, направлені на відчуження належної йому частки у квартирі АДРЕСА_3 або квартири в цілому, що унеможливить виконання рішення суду у справі №760/6758/20.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши письмові докази, подану заяву про забезпечення позову та матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того, що перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених ч.4 зазначеної статті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо:

- необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливість виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Позивач просить забезпечити позов шляхом накладання арешту на об`єкт нерухомості, а саме на квартиру АДРЕСА_3 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва визначено частку майна боржника - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 ) на квартиру АДРЕСА_3 , якою він володіє спільно з ОСОБА_3 , у розмірі частини.

Згідно з копією висновку експерта про вартість майна від 22 лютого 2023 року, а саме частки трикімнатної квартири загальною площею 121,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , станом на 22 лютого 2023 року ринкова вартість об`єкту оцінки, розрахована з урахуванням вимог Закону про оцінку майна та Національних стандартів оцінки, без ПДВ становила 1 911 940 (один мільйон дев`ятсот одинадцять тисяч дев`ятсот сорок) гривень.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м.Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

З огляду на викладене вище, суддя приходить до висновку про часткове задоволення поданої заяви.

Враховуючи предмет позову та вимоги чинного законодавства, суд вважає за необхідне вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на частки трикімнатної квартири загальною площею 121,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 та на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.149-153, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Заяву про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені, інфляційних витрат, трьох процентів річних та розрахунку остаточної суми пені за договором позики - задовольнити частково.

Накласти арешт на частки трикімнатної квартири загальною площею 121,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 та на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги апеляційним судом.

Суддя - Г.О. Козленко