Справа № 128/892/22
УХВАЛА

25 травня 2023 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.

та учасників справи:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Самченко Т.П.,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Виноградського А.П.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищезазначена позовна заява.

Ухвалою судді від 27.06.2022 відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 31.10.2022 задоволено клопотання позивача та витребувано з Комунального підприємства «Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» матеріали інвентаризаційної справи № 43 на будинковолодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

10.11.2022 на виконання вимог ухвали суду надійшла інвентаризаційна/реєстраційна справа № 43 на об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

12.04.2023 від позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог.

В підготовчому засідання 25.05.2023 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Самченко Т.П. подала нову заяву про уточнення позовних, просила прийняти її до розгляду. Суду також зазначила, що сторона позивача позовні вимоги підтримує, усі докази ними були подані, клопотань, які підлягають вирішенню в підготовчому засіданні, сторона позивача не має. Просять закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в підготовчому засідання 25.05.2023 підтримала свого представника.

В підготовчому засідання 25.05.2023 представника відповідача ОСОБА_2 адвокат Виноградський А.П. зазначив, що сторона відповідача позовні вимоги не визнає, відзив ними подано не було, будь-які докази вони не подавали, клопотань, які підлягають вирішенню в підготовчому засіданні, сторона відповідача не має. З приводу прийняття до розгляду заяви про уточнення позовних вимог вони не заперечують. Просять закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовчому засідання 25.05.2023 підтримав свого представника.

Заслухавши учасників справи, оглянувши заяву про уточнення позовних вимог та матеріали цивільної справи № 128/892/22, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені статтею 49 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09.07.2020 по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Пунктом 15 частини другої статті 197 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Суд вважає, що є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, всі клопотання та заяви, що підлягали вирішенню під час підготовчого провадження, уже вирішені судом, інші клопотання від учасників справи не надходили, учасники справи просять закрити підготовче провадження, тому справа може бути призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження з встановленням загального порядку дослідження доказів у справі.

Керуючись ст.ст. 49, 197, 200, 211, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог прийняти до розгляду.

Закрити підготовче провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

Призначити справу до розгляду по суті в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 15 год 30 хв 17 липня 2023 року, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

В судове засідання викликати учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Юлія КАРПІНСЬКА