Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/192/23
Номер провадження2/711/662/23
РІШЕННЯ
19 травня 2023 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
Головуючого судді: Казидуб О.Г.
при секретарі: Зайцевій О. І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-
Адвокат Яцюк Максим Васильович, в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Придніпровського районного суду з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна бабуся позивача ОСОБА_3 . Позивач був опікуном бабусі на підставі рішення Шполянського міськрайонного суду від 20 червня 2022 року. Займаючись похованням бабусі, перебираючи речі та документи, позивач знайшов в будинку бабусі оригінал договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 . Згідно тексту договору покупцем нерухомості є ОСОБА_4 .
Вказує, що покупець була мамою позивача та значний час проживала поза межами України в м. Наполі, Італія. ІНФОРМАЦІЯ_2 вона померла. Докази фіксування смерті та організацію перевезення до України надаються.
Іншим спадкоємцем є відповідач, адже він рідний батько померлої ОСОБА_4 . Інших спадкоємців на даний момент немає.
Спілкування з мамою майже не було, адже були питання щодо піклування про її батьків, які проживали у м. Шпола. Піклуванням діда та бабусі займався, виключно, позивач. Мама позивача ніколи не казала йому про придбання квартири АДРЕСА_4 . Так само і бабуся з невідомих причин не казала позивачу, що у його матері у власності квартира АДРЕСА_4 . Після отримання документу позивач поїхав до квартири та виявив, що в ній проживають квартиранти. Чи існує борг за користування квартирою у позивача відомості відсутні. Так само відсутні відомості про борг за оплату спожитих комунальних послуг. В квартирі проживає ОСОБА_5 .
Наприкінці грудня 2022 року позивач звернувся до нотаріуса щодо прийняття спадщини. Нотаріус порекомендував звернутися до суду, адже строк пропущено.
Зазначає, що останнім днем , в умовах воєнного стану, для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 є ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Фактично на даний час, внаслідок неможливості оформлення свідоцтва про право на спадщину позивач позбавлений можливістю користуватися квартирою, якою користуються особи, непричетні до нього чи його мами, не мають документів для користування майном, а також, позивач позбавлений можливості на законних підставах виселити користувачів квартири добровільно чи через суд.
Таким чином, позивач пропустив строк для подання заяви на прийняття спадщини. Пропуск відбувся на підставі поважних підстав, адже, про існування у власності квартири АДРЕСА_4 позивач не знав до середини грудня 2022 року. Строк пропуску є незначним, а саме, два з половиною місяці. Позивач має право на подання заяви про надання додаткового строку для прийняття спадщини.
Просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті мами ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла в м. Наполі, Італія, ІНФОРМАЦІЯ_2 .
10 лютого 2023 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.
03 травня 2023 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Яцюк М.В. в судове засідання не з`явились, надавши через канцелярію суду заяву, в якій зазначено, що в зв`язку з неможливістю прибуття адвоката Яцюка М.В. в судове засідання, просить заяву задоволити та провести судовий розгляд справи без сторони позивача.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надавши 24 лютого 2023 року через канцелярію суду заяву, в якій зазначено, що він просить судовий розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного.
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК).
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідно до копії рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 20 червня 2022 року по справі №710/1111/19, ОСОБА_1 визнано опікуном бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до копії Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (бабуся позивача).
Відповідно до копії Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_3 , виданого Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 16 липня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., ОСОБА_4 була власником квартири АДРЕСА_3 .
14 березня 2023 року державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В. було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_3 , що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_6 . Також, даною постановою встановлено, що у нотаріуса відсутні правові підстави для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру у зв`язку з тим, що заявник пропустив строк на прийняття спадщини після померлої ОСОБА_7 та нотаріус позбавлений можливості встановити точне місце відкриття спадщини.
Відповідно до ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222ЦК).
Відповідно до ст. 1223 ЦК, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.
Суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причини, в зв`язку з його необізнаністю про існування спадкового майна.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття
Керуючись ст. 3, 15-16, 1216-1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. 12-13, 76-83, 89, 200, 206, 259, 268, 354 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задоволити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в один місяць, який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла в м. Наполі, Італія, ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду на протязі 30 днів. Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 25 травня 2023 року.

Головуючий: О. Г. Казидуб