РІШЕННЯ

іменем України

24 травня 2023 рокуСправа №451/564/23
Провадження № 2/451/191/23

Радехівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді Патинок О.П.

секретаря судового засідання Ференс І.І.

Справа № 451/564/23

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Радехів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

03.05.2023 представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Радехівського районного суду Львівської області з позовом до Радехівської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 у віці 70 років. ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Опліцько, Лопатинський район Львівської області. ОСОБА_5 та ОСОБА_1 одружилися 29.10.1993, про що зроблено відповідний актовий запис №62, після державної реєстрації шлюбу присвоєно прізвище чоловіку та дружині « ОСОБА_6 ». Від імені померлого ОСОБА_7 , виконуючого обов`язки старости Немилівського старостинського округу Радехівської міської ради Львівської області посвідчено заповіт, зареєстрований в реєстрі за №19 від 20.04.2019, з якого вбачається, що гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що проживає в с. Немилів, Радехівського району Львівської області, на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку І-ЛВ № 030055 в розмірі 3,0532 га виданий 11.08.2000 заповідає своїй дочці ОСОБА_1 , 1975 р.н., що проживає в с. Немилів, Радехівського району Львівської області. Після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , позивач спадщину не прийняла, оскільки не знала про наявність заповіту, тому своєчасно не звернулась із заявою про відкриття спадщини та не прийняла спадкове майно. Оскільки, позивач не може реалізувати свої майнові права, як спадкоємець у позасудовому порядку, у неї виникає необхідність звернутися з позовом до суду. Просить суд визначити для позивача ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.05.2023 вищезазначену справу передано до розгляду судді Патинок О.П.

Суддя Патинок О.П. з 04.05.2023 по 09.05.2023 перебувала на лікарняному.

Ухвалою судді від 10.05.2023 цивільна справа прийнята до провадження, визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

24.05.2023 від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити (а.с. 27).

24.05.2023 від представника відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі Радехівської міської ради Львівської області за наявними матеріалами справи, проти задоволення позовних вимог не заперечують (а.с. 26)

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.ст.206-207 ЦПК України.

За правилами ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши подані учасниками справи документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст. ст. 13,19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до положень частини першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 05.12.2019 Немилівським старостинським округом Радехівської міської ради Львівської області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 08.05.1975 ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , в с. Немилів, Радехівського району Львівської області, батьками якої є ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (а.с.11).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 29.10.1993 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 уклали шлюб 29.10.1993. Після державної реєстрації шлюбу присвоєно прізвище чоловіку та дружині « ОСОБА_6 » (а.с.12).

Відповідно до заповіту посвідченого В.о.старости Немилівського старостинського округу І.А.Калинович від 20.04.2019, зареєстрованого в реєстрі за №19 вбачається, що « ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що проживає в АДРЕСА_1 , на всякий випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все своє майно, всі свої будівлі, що на день смерті буде належати йому, Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку НОМЕР_4 в розмірі 3,0532 га виданий 11.08.2000 заповідає своїй дочці ОСОБА_1 , 1975 р.н., що проживає в с. Немилів, Радехівського району Львівської області» (а.с.13).

Згідно листа-відмови у вчиненні нотаріальних дій від 30.03.2023, виданої Радехівською державною нотаріальною конторою вбачається, що «відкрити спадкову справу після смерті гр. ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 немає підстав, так як відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини» (а.с.16).

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, які регулюються нормами Книги шостої Цивільного кодексу України.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Частина 3 ст. 1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 своєї Постанови №7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування" зазначив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17 роз`яснив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 визначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. .

У ході розгляду справи, суд встановив, що після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , позивач ОСОБА_1 не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту від спадкодавця - ОСОБА_3 , складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця - ОСОБА_3 не заводилася, тому відповідно не були здійсненні повідомлення та виклики спадкоємця за заповітом.

Судом встановлено, що спадщина після смерті спадкодавця ніким не прийнята, відповідач подав суду заяву, в якій зазначив, що не заперечує щодо задоволення позовним вимог позивача.

Отже, виходячи з конкретних обставин справи, оцінивши в сукупності надані докази, суд дійшов висновку, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, тому позовні вимоги підлягають до задоволення..

Згідно ст.. 141 ЦПК України суд за клопотанням позивача залишає судові витрати на її стороні.

На підставі ст. 3, 4, 5, 10, 12, 13, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 89, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити для позивача - ОСОБА_1 строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП № НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат - Фрей Андріан Васильович, юридична адреса: пр.-т. Юності, 39, с. Павлів, Червоноградський район Львівська область;

Відповідач: Радехівська міська рада, , адреса: м. Радехів пр.. Відродження,3 Червоноградського району Львівської області.

Повний текст рішення складено 24.05.2023.

Головуючий суддяПатинок О. П.