РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.,

за участі секретаря с/з Карпішиної С.С.,

представника заявника адвоката Рябчун О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Житомирська міська рада, Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Білецька Наталія Степанівна про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із указаною заявою, в обґрунтування якої зазначив, що з грудня 2006 року проживав однією сім`єю з ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 передчасно померла. В подальшому заявник подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини. Згідно довідки, виданої приватним нотаріусом, заведена спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_2 , інформація щодо інших спадкоємців в спадковій справі відсутня. Зі змісту заяви слідує, що ОСОБА_1 є сиротою, з народження виховувався в інтернаті та ОСОБА_2 будучи одинокою із 2006 року взяла опіку над заявником як над своїм сином. Вона проживала разом з ОСОБА_3 в своїй квартирі до дати своєї смерті. За словами заявника, проживаючи разом вони мали спільний бюджет, вели спільний побут, мали взаємні права та обов`язки, піклувалися один про одного, за спільні кошти купували меблі для облаштування квартири, побутову техніку, проводили ремонтні роботи в квартирі, купували продукти харчування. ОСОБА_1 додатково звертав увагу на те, що як єдина близька людина займався організацією поховання ОСОБА_2 після її смерті, також отримував допомогу на поховання померлої. Однак при зверненні до нотаріуса для оформлення спадкових прав на майно заявник отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через неможливість встановити родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємцем, а тому для подальшого оформлення спадкових прав просить встановити факт його проживання однією сім`єю із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 2006 року до моменту смерті.

В судовому засіданні 02.11.2023 року представник заявника адвокат Рябчун О.Д. вимоги, викладені в заяві, підтримала та просила їх задовольнити.

У судове засідання 13.11.2023 заявник не з`явився, від його представника адвоката Рябчун О.Д. надійшла заява розгляд справи без участі заявника та його представника. (а.с. 68)

Представник заінтересованої особи Житомирської міської ради у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. (а.с. 70)

Заінтересована особа Приватний нотаріус Житомирського нотаріального округу Білецька Н.С. у судове засідання не з`явилася, просила розглядати справу без її у часті, у вирішенні справи покладається на розсуд суду. (а.с 37)

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що вона є сусідкою заявника. Вказала, що ОСОБА_2 проживала разом з ОСОБА_1 з 2003-2004 рр. як одна сім`я, вона називала його сином, мали спільний бюджет, разом ходили на ринок, робили ремонт в квартирі, купували за спільні гроші меблі, із ними більше ніхто не проживав. Зазначила, що коли ОСОБА_5 навчався в університеті ОСОБА_6 допомагала та піклувалася про нього, передавала посилки.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні дала показання, що знайома із заявником та ОСОБА_2 з 2008 року. Зазначила, що з моменту вступу ОСОБА_5 до університету в Києві, він часто приїжджав до ОСОБА_8 . Після завершення навчання заявник працював у Малині та Києві, проте все одно приїжджав до ОСОБА_2 в її квартиру по АДРЕСА_2 . Вони разом робили ремонт, купували меблі, встановлювали техніку, допомагали один одному. Свідок зазначила, що всі особисті речі ОСОБА_5 були в тій квартирі та ОСОБА_6 називала ОСОБА_5 своїм сином.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснила, що вона є сусідкою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом з ОСОБА_5 проживали по вул. Святого З. Фелінського десь з 2008-2009 рр. Вони разом ходили за продуктами, допомагали один одному коштами, піклувалися один про одного. За словами свідка, коли ОСОБА_5 вступив до університету, то ОСОБА_6 піклувалась про нього яка про власного сина. Після смерті ОСОБА_2 . ОСОБА_5 займався її похованням.

Під час допиту в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_10 дала показання, що працювала з ОСОБА_2 з 1995 р. Зазначила, що ОСОБА_6 піклувалася про ОСОБА_5 та із 2007 року він приїздив до неї в гості, весь вільний час вони проводили разом, ходили за покупками, робили ремонтні роботи, допомагали один одному. ОСОБА_2 їздила разом із ОСОБА_5 подавати документи до університету в Києві, а після вступу на навчання останнього їздила з до нього в гості у період навчання. За словами свідка, після смерті ОСОБА_2 вона була в гостях у квартирі, де мешкала ОСОБА_6 , та бачила там речі ОСОБА_5 .

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть. (а.с. 11)

Відповідно до копії акту №1119 від 25.11.2022 року складеного комісією ТОВ «Керуюча компанія «Домком Житомир» в присутності свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_9 встановлено, що ОСОБА_1 з 2006 року фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 8). За даною адресою також була зареєстрована померла ОСОБА_2 (а.с. 48).

Згідно декларації про вибір лікаря, який надає первинну допомогу №0001-8ЕА0-Р2А0 ОСОБА_2 зазначила ОСОБА_1 як довірену особу для повідомлення у разі настання з нею екстреного випадку. (а.с. 16).

29.08.2023 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Білецькою Н.С. видано довідку №510/02-14 про те, що ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Інформація щодо інших спадкоємців станом на 29 серпня 2023 року в спадковій справі відсутня. (а.с. 12).

Відповідно до доданих до позову договорів замовлення на організацію та проведення поховання вбачається, що ОСОБА_1 замовив організацію та проведення поховання померлої ОСОБА_2 (а.с. 19-20).

27.10.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області із заявою про виплату допомоги на поховання померлої ОСОБА_2 (а.с. 22).

Із витребуваної судом копії спадкової справи №63/2023, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріально округу Білецькою Н.С. до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , вбачається, що ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини. Інших спадкоємців, з огляду на матеріали спадкової справи, немає. (а.с. 38-52)

28.08.2023 року постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Білецької Н.С. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ОСОБА_2 у зв`язку з тим, зокрема, що не встановлені родинні відносини заявника зі спадкодавцем (а.с. 13, 51).

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб спадкоємців).

Згідно зі cт. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до cт. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

Спадкування за законом здійснюється у наступній черговості (при цьому кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування, встановлених статтею 1259 ЦК України):

- перша черга: діти спадкодавця (у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті), той із подружжя, який його пережив, та батьки;

- друга черга: рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері;

- третя черга: рідні дядько та тітка спадкодавця;

- четверта черга: особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини;

- п`ята черга: інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення, та утриманці спадкодавця (неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування).

Таким чином, в основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1264 ЦК України передбачено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» до спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Відповідно до частини другої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

При встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства.

Домогосподарство це сукупність осіб, які спільно проживають в одному жилому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти.

Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.

Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, надані зі сторони заявника на підтвердження заявлених вимог, суд дійшов висновку, що факт спільного проживання однією сім`єю із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , саме у період із 2006 року до моменту смерті спадкодавця доведений належними й допустимими доказами, а тому заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини справи, керуючись ст.ст. 2-5, 10-13, 81, 264, 265, 315, 319, 352, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 2006 року до часу відкриття спадщини внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Заінтересована особа 1: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2, .

Заінтересована особа 2: Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Білецька Наталія Степанівна, адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя