Провадження № 2/752/397/23
У Х В А Л А

24 листопада 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у порядку ст. 249 ЦПК України письмові зауваження позивача ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 16.11.2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Національний академічний театр опери та балету України імені Т.Г. Шевченка» про визнання звільнення незаконним та поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення заробітної плати (доплати) за збільшений обсяг робіт, зобов`язання нарахувати заробітну плату за нічний час роботи та стягнути, стягнення невиплаченої заробітної плати і моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ДП «Національний академічний театр опери та балету України імені Т.Г. Шевченка» про визнання звільнення незаконним та поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення заробітної плати (доплати) за збільшений обсяг робіт, зобов`язання нарахувати заробітну плату за нічний час роботи та стягнути, стягнення невиплаченої заробітної плати і моральної шкоди.

На 16.11.2023 року у справі було призначено підготовче судове засідання.

20.11.2023 року до Голосіївського районного суду м. Києва через канцелярію суду надійшли зауваження позивача на протокол судового засідання від 16.11.2023 року. Обґрунтовуючи свою позицію, позивач зазначила, що 16.11.2023 року під час ознайомлення з матеріалами справи нею виявлено, що протокол судового засідання від 16.11.2023 року не відображає в повній мірі хід судового засідання, а саме: немає основного змісту пояснень сторін, інших відомостей.

Розгляд зауважень щодо технічного запису судового засідання та на протокол судового засідання, визначений положеннями ч. 1 ст. 249 ЦПК України, якою передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності запису.

Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу (ч. 2 ст. 249 ЦПК України).

Статтею 249 ЦПК України врегульовано порядок подання зауваження щодо технічного запису судового засідання, протоколу судового засідання та їх розгляд.

Отже, ст. 249 ЦПК України врегульовано вирішення зауваження на технічний запис судового засідання та на протокол судового засідання у тих випадках, коли за змістом, але не за назвою, в такій заяві по суті містяться зауваження щодо неповноти або неправильності запису.

Тобто, положеннями ч. 1 ст. 249 ЦПК України надано учасникам справи право подання зауважень на технічний запис судового засідання та протокол судового засідання лише після завершення справи розглядом й ухвалення судового рішення.

Абзацом 2 п. 35 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» визначено, що письмові зауваження щодо неповноти або неправильності технічного запису судового засідання, журналу судового засідання розглядаються одноособово головуючим після закінчення розгляду справи, без проведення судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання; і в разі їх задоволення (частково чи повністю) або відхилення постановляється відповідна ухвала.

Разом з тим, цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ДП «Національний академічний театр опери та балету України імені Т.Г. Шевченка» про визнання звільнення незаконним та поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення заробітної плати (доплати) за збільшений обсяг робіт, зобов`язання нарахувати заробітну плату за нічний час роботи та стягнути, стягнення невиплаченої заробітної плати і моральної шкоди не розглянута і відповідно рішення судом по справі не ухвалювалось та не проголошувалось, що в розумінні положень ст. 249 ЦПК України, виключає можливість подання зауважень на протокол судового засідання до вирішення справи по суті спору.

Станом на час звернення ОСОБА_1 із вказаним вище зауваженнями - розгляд справи не закінчено, відповідно рішення суду не ухвалено, а отже такі зауваження на протокол судового засідання від 16.11.2023 року є передчасними.

Крім того, слід зазначити, що вимоги щодо форми та змісту протоколу судового засідання визначено ст. 248 ЦПК України.

На підставі ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: рік, місяць, число і місце судового засідання; найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; порядковий номер вчинення процесуальної дії; назва процесуальної дії; час вчинення процесуальної дії; ухвали суду, постановлені в судовому засіданні не виходячи до нарадчої кімнати; інші відомості, визначені цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Отже, вказана норма процесуального права не передбачає обов`язку секретаря судового засідання відображати у протоколі судового засідання повних пояснень учасників справи та текст їх відповідей на питання суду.

Інститут подання учасником справи та розгляду судом зауважень щодо протоколу судового засідання має на меті забезпечити можливість оперативного внесення виправлень у протокол судового засідання, усунення його неточностей та невідповідностей для забезпечення відображення у такому документі належної фіксації проведеного судового розгляду справи. При цьому подання зауважень на протокол судового засідання не може переслідувати мету висловлення незгоди сторони у справі з процесуальними діями та рішеннями суду, оскільки чинним процесуальним законом передбачена для цього інша процедура.

Під неповнотою протоколу судового засідання слід вважати не відображення у ньому усіх подій, що відбувалися у судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Неправильність протоколу судового засідання можна визначити як відображення відомостей не в тій послідовності та не в тому порядку, в який передбачає закон, чи запис відомостей, які не відповідають дійсності.

Протокол судового засідання від 16.11.2023 року відповідає вимогам ч. 2 ст. 248 ЦПК України та повністю відображає хід судового засідання, процесуальні дії, істотні моменти розгляду справи та час їх вчинення викладено вірно та в тій послідовності, в якій вони мали місце під час судового засідання.

Крім іншого, суд вбачає за необхідне зазначити, що протокол судового засідання є документом технічного характеру, який відіграє допоміжну роль, оскільки дозволяє орієнтуватися при відшукуванні потрібного фрагмента аудіозапису судового засідання для прослуховування, він не є повним стенографічним відображенням перебігу судового процесу.

Подані позивачем зауваження щодо не зазначення її пояснень фактично містять стенографію судового засідання, оскільки протокол судового засідання не є його стенограмою, а закон не покладає на секретаря судового засідання обов`язок детального викладу в протоколі виступів учасників справи, та опису всіх досліджених судом документів; ця мета (повна фіксація всіх виступів) досягається завдяки звукозапису (відеозапису) судового засідання, який не підлягає коригуванню чи доповненню.

При цьому суд також зазначає, що Конституцією України встановлено у числі основних засад судочинства повне фіксування його технічними засобами.

Фіксування судового засідання є важливою гарантією його законності і дозволяє відтворити весь або частини процесу.

Фіксування судового процесу технічними засобами - це технічний запис судового засідання за допомогою комплексу з фіксування судового процесу, що включає в себе створення аудіофонограми судового засідання. Саме фонограма судового засідання в повній мірі відображає хід судового засідання, усі репліки, пояснення та твердження учасників судового процесу.

За таких обставин, фіксування процесу полягає у сукупності цих двох засобів фіксування: протокол судового засідання відображає у хронологічному порядку процесуальні дії, які проводилися у судовому засіданні, а технічний запис містить інформацію про їх зміст.

Фіксація судового процесу у справі №752/19104/19 здійснювалася за допомогою програмного комплексу фіксування судового засідання зафіксовані в повному обсязі всі пояснення, доводи та клопотання учасників справи. Звукозапис не підлягає будь-яким змінам або ж доповненням та здійснюється автоматично. Інформація, що вноситься до протоколу судового засідання, має містити наступні графи: порядковий номер дії; час її вчинення; назва дії, яка вчиняється; дійова особа, яка вчиняє дію та «інші відомості».

Протокол судового засідання - це документ технічного характеру, який не дає можливості скласти уявлення про те, як саме відбувалося судове засідання, хто та що запитав або відповів, оскільки з цією метою проводиться аудіозапис.

В матеріалах справи наявний носій інформації - диск, який є додатком до протоколу судового засідання від 16.11.2023 року, який містить повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Враховуючи викладене, підстав для задоволення зауважень ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 16.11.2023 року не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247-249 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

письмові зауваження позивача ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 16.11.2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Національний академічний театр опери та балету України імені Т.Г. Шевченка» про визнання звільнення незаконним та поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення заробітної плати (доплати) за збільшений обсяг робіт, зобов`язання нарахувати заробітну плату за нічний час роботи та стягнути, стягнення невиплаченої заробітної плати і моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В.С. Хоменко