Справа № 136/2241/23
провадження № 2-о/136/83/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Липовецька міська рада, ОСОБА_2 про визнання особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника,

ВСТАНОВИВ:

22.11.2023 ОСОБА_1 через представника адвоката Маліцького М.В. звернувся до суду із вищевказаною заявою, в якій просить визнати обмежено дієздатною ОСОБА_2 , яка є його рідною бабою та призначити його, ОСОБА_1 , її піклувальником.

Суд враховує, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (стаття 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого статтею 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів.

При прийнятті до свого провадження заяви, поданої в порядку окремого провадження, суддя вирішує питання відповідності її вимогам розділу IV "Окреме провадження" ЦПК України, а також загальним вимогам до заяви, передбаченим ст. 175,177 ЦПК України.

За змістом положень частини третьої статі 294 Цивільного процесуального кодексу України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановленні цим розділом.

Отож недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Вивчивши позовну заяву та документи додані до неї суд дійшов висновку, що дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України з таких підстав.

18.10.2023 набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України.

Так, відповідно до п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 6 ст. 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Зі змісту заяви слідує, що до суду звернувся в інтересах заявника ОСОБА_1 адвокат Маліцький М.В., який і підписав заяву, в підтвердження його повноважень до заяви додані відповідні докази.

Разом з цим, у заяві заінтересованою особою визначено орган місцевого самоврядування в особі Липовецької міської ради.

Суд звертає увагу, що заява подана адвокатом, який зобов`язаний був зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, однак відомості у заяві в порушення вимог ч. 6 ст.14, п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України про це не зазначено, як і не зазначено відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету заінтересованої особи, яким є орган місцевого самоврядування та який також несе зобов`язання щодо реєстрації електронного кабінету з моменту набрання чинності зазначеним вище законом.

Отож з 18.10.2023, ЦПК України імперативно встановлюють обов`язок всіх адвокатів та орган місцевого самоврядування, які є учасниками судового процесу, зареєструвати у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС електронний кабінет.

Крім цього, всупереч вищевказаним вимогам, в заяві вказано не повне найменування заінтересованої особи (для юридичних осіб).

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 296 ЦПК України, заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, наркологічним або психіатричним закладом.

Згідно з ч.1 ст. 297 ЦПК України у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, що істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

Зі змісту заяви слідує, що ОСОБА_3 приходиться бабушкою заявникові, у той же час додані до справи докази не підтверджують факту родинних відносин із заявником.

Відповідно до заяви, ОСОБА_3 має важкі хвороби, як то Альцгеймера (старче недоумство).

Разом із цим, як слідує із рішення медичної установи №81 від 27.04.2023 ГриНик О.І. встановлено діагноз двобічний інфаркт ІІІ ст. з вираженим стійким синдромом. Синовіт, ПМС ІІ ст.. Помірні порушення функції ходи та опори. Багатовузловий зоб. Післяопераційний гіпотиреоз. Потребує стороннього догляду.

Натомість у порушення вище зазначених вимог процесуального закону, заявник в обґрунтування вимог не зазначив та не надав суду докази, що свідчать про наявність у ОСОБА_3 психічних захворювань, які діагностовано лікарями та існують станом на дату звернення до суду з даною заявою.

При цьому, представником заявника не ініціюється питання про витребування доказів, якщо у нього є відповідні складнощі, що урегульовано приписами ст.84 ЦПК України.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зважаючи на те, що нормами чинного законодавства не передбачено можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка не відповідає вимогам закону, тому суд надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків та заяви разом із доказами реєстрації електронного кабінету адвокатом у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС.

На підставі викладеного та керуючись статями 175, 177, 294, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Липовецька міська рада Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про визнання особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення вказаних недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява, вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Світлана ШПОРТУН