Справа №295/2617/23
УХВАЛА

17.05.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про прийняття до провадження заяви представника боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

виданого Богунським районним судом м. Житомира 03.04.2023 у цивільній справі №295/2317/23 за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

03.04.2023 Богунським районним судом м. Житомира видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_3 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 06.03.2023 та до досягнення дитиною повноліття; стягнуто з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 268,40 гривень.

12.05.2023представник боржника ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу. Заява обґрунтована тим, що при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_2 умисно приховала, що одночасно з поданням заяви про видачу судового наказу про стягнення аліментів вона звернулася до суду з позовом про стягнення аліментів на іншу дитину, яка досягла повноліття, але продовжує навчання, і 24.04.2023 Богунським районним судом міста Житомир було винесено рішення про стягнення аліментів на повнолітню дочку ОСОБА_5 , в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 25.03.2023 та до закінчення дочкою навчання в Поліському національному університеті, тобто до 30.06.2024.

Таким чином, на даний час відбувається стягнення аліментів на двох дітей не в межах однієї третини на двох дітей, а в розмірі 1/2 частин усіх видів заробітку на двох дітей, що є порушенням визначеного порядку стягнення аліментів.

Посилаючись на положення ст. 170, 171 ЦПК України, заявник просить скасувати судовий наказ №295/2317/23 від 03.04.2023.

Вивчивши заяву про скасування судового наказу, суд доходить висновку, що вона не може бути прийнята судом до розгляду, з огляду на наступне.

Так, частиною 1 статті 160 ЦПК визначено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Частиною 1 статті 170 ЦПК України визначено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частинами 7, 8 статті 170 ЦПК України у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 цього Кодексу боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. У разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 ЦПК України, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою ІІІ розділу V цього Кодексу.

Отже, нормами ЦПК України не передбачено права на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу про стягнення аліментів у порядку, визначеному ст. 170 ЦПК України, та його скасування відповідно до положень ст. 171 ЦПК України.

Положеннями ч. 1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 9 статті 10 ЦПК України визначено, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки нормами ЦПК України не передбачено дій суду у разі надходження до суду заяви про скасування судового наказу про стягнення аліментів, суд вважає за доцільне застосувати до даних правовідносин аналогію закону, та вирішити питання щодо даної заяви відповідно до п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, оскільки нормами ЦПК України не передбачено звернення до суду із заявою про скасування судового наказу про стягнення аліментів, отже заява представника боржника ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, тому у відкритті провадження заявою цією заявою слід відмовити.

Оскільки зазначені вимоги не підлягають судовому розгляду, тому суд не зазначає, до юрисдикції якого суду віднесено їх вирішення.

Керуючись статтями 5, 10, 44, 170, 171, 186, 258-260, 352, 353 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

У відкритті провадження за заявою представника боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Богунським районним судом м. Житомира 03.04.2023 у цивільній справі №295/2317/23 за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_3 відмовити.

Роз`яснити боржнику, що він має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів або із заявою про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А. Воробйова