Ухвала

22 травня 2023 року

місто Київ

справа № 311/2297/21

провадження № 61-7215ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 25 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності у порядку спадкування за законом та заповітом, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

11 травня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційного скаргою на постанову Запорізького апеляційного суду від 25 квітня 2023 року, просить зазначене судове рішення скасувати, а рішення Василівського районного суду Запорізької області від 10 січня 2022 року залишити в силі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як випливає зі змісту судових рішень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду у червні 2021 року з позовом, у якому просили:

припинити право власності, зареєстроване за ОСОБА_1 на земельну ділянку, кадастровий номер :02:003:0006, площею 7,0998 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 209, дата реєстрації 27 лютого 2020 року;

визнати за ОСОБА_3 право власності на спірну земельну ділянку у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 ;

припинити право власності, зареєстроване за ОСОБА_1 на житловий будинок на АДРЕСА_1 , у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 209, дата реєстрації 27 лютого 2020 року;

визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом право власності на зазначений житловий будинок після смерті ОСОБА_4 ;

визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:020:0001, площею 1 га, для ведення особистого селянського господарства, що належала ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку ОСОБА_4 успадкував від дружини але за життя не оформив своїх спадкових прав.

Також, у липні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом в якому просила:

визнати за нею право власності на спірний житловий будинок;

визнати право власності на земельну ділянку, площею 1 га, кадастровий номер :01:020:0001, у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Оскільки ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити рішення суду першої інстанції, яким у первісному прозові відмовлено, а зустрічний задоволено, отже, у цій справі з метою визначення розміру судового збору необхідно врахувати кількість вимог за первісним та зустрічним позовами разом та застосувати ставки судового збору, які встановлено до вимог майнового та немайнового спору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 270,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах (частина третя статті 6 Закону № 3674-VI).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, за подання касаційної скарги в частині позовних вимог первісного позову немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 3 632,00 грн (дві вимоги про припинення права власності) (908,00 грн х 2 х 200/100).

Щодо позовної вимоги майнового характеру про визнання права власності на спірний житловий будинок та дві земельні ділянки, судовий збір має розраховуватися з вартості спірного нерухомого майна та кількості вимог щодо цього майна, тобто як за первісним позовом так і за зустрічним позовом (частина перша статті 176 ЦПК України).

Водночас, оскільки оскаржувані судові рішення не містять відомостей про вартість спірного майна (житлового будинку та двох земельних ділянок), заявниця має навести його вартість та відповідно сплатити (доплатити) судовий збір за оскарження судових рішень за результатами розгляду первісного та зустрічного позовів майнового характеру (окремо), виходячи з 1 відсотка ціни позову, - вартості спірного майна, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11 350,00 грн), з урахуванням 200 відсоткової ставки.

Отже, заявниця має сплати судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження суду апеляційної інстанції з розгляду позовних вимог немайнового характеру у розмірі 3 632,00 грн та в частині оскарження постанови суду апеляційної інстанції з розгляду позовних вимог майнового характеру у розмірі не менше 3 632,00 грн (908,00 грн х 2 х 200/100) та не більше 45 400,00 грн (11 350,00 грн х 2 х 200/100)залежно від вартості спірного майна.

Судовий збір за подання цієї касаційної скарги має бути сплачений єдиним платіжним документом (квитанцією, платіжним дорученням) із наведенням обґрунтування розміру судового збору.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для сплати судового збору.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 25 квітня 2023 року залишити без руху .

Надати для сплати судового збору десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Яремко