"23" травня 2023 р. Справа № 363/932/22
УХВАЛА

23 травня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Держаний нотаріус Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області та Вишгородська районна державна адміністрація Київської областіпро скасування права власності, скасування свідоцтва про право власності, скасування свідоцтва про право на спадщину,

встановив:

позивачка звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати її спадкоємцем за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , скасувати свідоцтво та право власності громадянки ОСОБА_2 на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:269:6003 від 16 грудня 2016 року, за №18207225 у державному реєстрі.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її чоловік - ОСОБА_3 . Після своєї смерті залишив у спадок недобудований будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який вони спільно відбудовували після пожежі, яка сталася у 2006 році, господарські будівлі та землю, яка необхідна для обслуговування зазначених будівель. Зазначене майно чоловік отримав в спадок від свого батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак, за життя її покійний чоловік не встиг оформити свій спадок, тобто зареєструвати належним чином.

13 серпня 2021 року позивачка та її діти звернулися до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, однак 31 січня 2022 року ОСОБА_1 постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки нею не надано до нотаріальної контори правовстановлюючих документів на нерухоме майно.

Під час збору необхідних документів з`ясувалося, що ОСОБА_2 сестрою її померлого чоловіка, вже приватизовано зазначену вище земельну ділянку та отримано свідоцтво про право власності за № НОМЕР_1 у державному реєстрі.

Разом з тим, її покійним чоловіком ОСОБА_3 та його сестрою ОСОБА_2 отримано свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану земельну ділянку, яка залишилася після смерті їх батька, по частини кожному.

Таким чином, оскільки ОСОБА_2 отримано свідоцтво про право на спадщину за законом лише на частини спірної земельної ділянки, вона не мала жодних законних підстав оформлювати право власність на всю земельну ділянку.

В поданій заяві про забезпечення позову позивачка просить накласти арешт на вказану земельну ділянку, посилаючись на можливість відчуження вказаного нерухомого майна відповідачем, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 18 лютого 2022 року, власницею земельної ділянки з кадастровим номером :01:269:6003, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 .

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачки, за захистом яких вона звернулася до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту спірного майна.

Вказані заходи є співмірними із заявленими позовними вимогами, й суд з метою виконання вимог ст. 149 ЦПК України може вжити заходи для такого, оскільки їх не застосування в разі вчинення такого правочину може істотно ускладнити й унеможливити виконання можливого рішення суду, і такий захід є необхідним для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених прав позивачки на час розгляду справи в суді.

При цьому, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Таким чином вказана заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:269:6003, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належать ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Стягувач: ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 13 вересня 2006 року Вишгородським ГУ МВС України в Київській області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк пред`явлення до виконання до 23 травня 2026 року.

Суддя