№ провадження 2/646/1172/2023
Справа № 646/1677/23
У Х В А Л А

іменем України

22 травня 2023 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шиховцова А.О., розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Бондаренко Тетяни Олександрівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Бондаренко Тетяни Олександрівни до ОСОБА_3 про стягнення суми за угодою про благоустрій та спільне користування прибудинковою територією,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивачів адвокат Бондаренко Т.О. звернулася до Червонозаводського районного суду м.Харкова з позовом, в якому просила стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 77780,96грн за угодою про благоустрій та спільне користування прибудинковою територією (далі Угода) від 30.09.2014, що разом складає 155561,93грн, а також сплачений позивачами судовий збір.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 у справі відкрите спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

18.05.2023 до суду надійшла заява позивача в особі представника про забезпечення позову, в якій представник просив накласти арешт на 45/100 частин квартири АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу у справі та витребувати у Комунальному підприємстві «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради інформацію щодо реєстрації права власності на 45/100 частин квартири АДРЕСА_1 Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради за ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 13.01.1995, зареєстрованому Харківською товарною біржею за №Н4-18.

Представник позивачів посилається на те, що благоустрій двору за Угодою був проведений за рахунок позивачів, проте на даний час понесені витрати в частці відповідача нею не відшкодовано. З огляду на те, що у разі відчуження відповідачем 45/100 частин квартири АДРЕСА_1 буде неможливим виконання судового рішення, представник позивача просить накласти арешт на зазначену квартиру.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши заяву про забезпечення позову суд дійшов висновку, що заява представника позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно.

У відповідності до ч. 2 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Слід врахувати, що за змістом закону заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Так, предметом спору у даній цивільній справі є невиконання відповідачем умов Угоди, що полягає у несплаті послуг з благоустрою двору, предмет безпосередньо не пов`язаний з спірною квартирою, на яке позивач просить накласти арешт. Крім цього, відсутня співмірність ціни позову із вартістю спірної частки квартири, на який позивач просить накласти арешт.

Тобто, суд вважає, що у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у випадку його ухвалення на користь позивача.

Оскільки обраний позивачем спосіб забезпечення позову не можна визнати співмірним із можливими заявленими позовними вимогами у даній справі та враховуючи відсутність на даний час спору щодо майна, в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Враховуючи, що головуюча суддя на день надходження заяви про забезпечення позову перебувала у відпустці, заяву про забезпечення позову передано судді для розгляду у перший робочий день виходу на роботу - 22.05.2023.

Керуючись ст.149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Бондаренко Тетяни Олександрівни про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.О. Шиховцова