Справа № 308/7659/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.05.2023 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Сарай А.І.,

за участю секретаря судового засідання Козак А.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду в місті Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в особі законного представника ОСОБА_4 , до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_5 про скасування рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність та припинення права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в особі законного представника ОСОБА_4 , звернулися в суд з позовною заявою до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_5 про скасування рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність та припинення права власності на земельну ділянку.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.08.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даною позовною заявою. Розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

16.03.2021 від представника відповідача ОСОБА_5 адвоката Німець О.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву.

27.09.2021 від представника позивачів адвоката Мартинова Г.К. до суду надійшли заперечення на відзив.

10.01.2022 від позивачів до суду надійшла заява про зміну предмета позову, згідно з якою відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України просять:

у частині вимог до Середнянської селищної ради та ОСОБА_5 :

визнати незаконним та скасувати п. 1 рішення Киблярівської сільської ради від 23.03.2006 у частині вилучення у ОСОБА_6 земельної ділянки, виділеної під забудову в урочищі «Лазки»;

визнати незаконним та скасувати рішення Киблярівської сільської ради від 20.09.2019, яким затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0870 га, кадастровий номер :11:016:0030, у власність ОСОБА_5 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в урочищі «Лазки» в межах села Кибляри на території Киблярівської сільської ради, а також передано у власність земельну ділянку загальною площею 0,0870 га, кадастровий номер :11:016:0030, ОСОБА_5 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в урочищі «Лазки» в межах села Кибляри на території Киблярівської сільської ради.

у частині вимог до ОСОБА_5 :

скасувати реєстрацію в Державному земельному кадастрі земельної ділянки площею 0,0870 га, кадастровий номер :11:016:0030, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в урочищі «Лазки» в межах села Кибляри;

припинити право власності ОСОБА_5 на земельну ділянку площею 0,0870 га, кадастровий номер :11:016:0030, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в урочищі «Лазки» в межах села Кибляри;

витребувати з незаконного володіння ОСОБА_5 частину земельної ділянки площею 0,0082 га, кадастровий номер :11:016:0030, що належить ОСОБА_1 відповідно до державний акт про право власності на землю серії І-ЗК № 007869.

02.02.2022 від представника відповідача ОСОБА_5 адвоката Німець О.М. до суду надійшли заперечення на заяву про зміну предмету позову.

15.05.2023 від ОСОБА_4 до суду надійшла заява про відмову від позову, згідно з якою просить прийняти її відмову від позову з частині заявлених позовних вимог, а саме: визнання незаконним та скасування п. 1 рішення Киблярівської сільської ради від 23.06.2006 у частині вилучення від ОСОБА_7 земельної ділянки, виділеної під забудову в урочищі «Лазки», закрити в цій частині провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Позивачі у підготовче засідання не з`явилися, при цьому її представник адвокат Мартинов Г.К. подав до суду заяву, згідно з якою просить розглянути справу за відсутності позивачів та їх представника, зазначивши, що позов підтримує та просить задовольнити.

Представник відповідача Середнянської селищної ради у підготовче засідання не з`явився, при цьому надіслав до суду заяву про розгляд справи без їх участі. Відзив на позов не подано.

Відповідач ОСОБА_5 та його представник адвокат Німець О.М. у підготовче засідання не з`явилися, клопотань про відкладення підготовчого засідання не надходило.

Згідно з п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Розглянувши заяву представника позивачів про зміну предмета позову та вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, тому необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний Суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд розцінює заяву позивачів як заяву про зміну предмета позову.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 176 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

За змістом ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 грн.

При зверненні до суду з первісною позовною заявою до неї було додано клопотання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про звільнення їх від сплати судового збору, враховуючи їх майновий стан.

Ухвалою судді від 22.06.2021 первісну позовну заяву було залишено без руху.

06.07.2021 вимоги ухвали виконано, подано до суду позовну заяву у новій редакції, її копію для відповідачів, а також квитанцію про сплату позивачем ОСОБА_1 судового збору в сумі 2724 грн.

Заявою про зміну предмета позову пред`явлено дві нові позовні вимоги немайнового характеру.

Підстав для звільнення від сплати судового збору позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_4 при поданні заяви про зміну предмета позову судом не встановлено, та документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону до заяви не додано.

Клопотань про звільнення від сплати судового збору від ОСОБА_1 та ОСОБА_4 при поданні заяви про зміну предмета позову не надходило.

Таким чином, документа на підтвердження сплати судового збору у відповідному розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону, позивачі не надали.

Враховуючи розмір позовних вимог за поданою заявою про зміну предмета позову, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір за дві немайнові вимоги у загальній сумі 2147,20 грн., з у рахуванням уже сплаченого ним судового збору за три позовні вимоги, які є аналогічними вимогам при звернені з первісним позов, а ОСОБА_4 слід сплати судовий збір за п`ять вимог майнового характеру у загальній сумі 5368 грн. (1073,60 * 5), про що подати документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що заяву про зміну предмета позову слід залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків шляхом доплати ОСОБА_1 судового збору у сумі 2147,20 грн., а ОСОБА_4 сплати судового збору у сумі 5368 грн., або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Платіжними реквізитами для перерахування судового збору в гривнях є:

отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895

банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

код банку отримувача (МФО) 899998

рахунок отримувача UA0007493

код класифікації доходів бюджету 22030101

призначення платежу *; 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Суд наголошує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У цих рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, в кожному випадку позивач при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У зв`язку з наведеним, вимоги суду щодо усунення недоліків заяви, зазначені в даній ухвалі про залишення заяви без руху щодо її оформлення у відповідності до норм цивільного процесуального законодавства, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст. ст. 49, 185, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про зміну предмет позову залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши їм при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків заява про зміну предмета позову буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачам та їх представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай