Справа №:755/9230/22
Провадження №: 2/755/1620/23
У Х В А Л А

"18" травня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданих шляхом вчинення протиправних дій, комплексної будівельно-технічної, транспортно-товарознавчої та психологічної експертизи, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва на стадії підготовчого провадження перебуває вказана цивільна справа.

07.03.2023 до суду надійшло клопотання позивача - ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом призначення експертизи, у якому просить суд: забезпечити доказ завданої шкоди, шляхом призначення експертизи перед якою поставити наступні питання: 1) оцінити розмір матеріальних збитків, які були спричинені відповідачами 26-27 вересня 2019 року, внаслідок протиправного демонтажу збірно-розбірного металевого гаражу площею 18.3 кв.м., який був встановлений на бетонному незаглибленому фундаменті у дворі по АДРЕСА_1 , станом на час розгляду справи, а саме:?стан збірно-розбірного металевого гаражу з листової сталі масою 1010 кг сірого кольору зовні і коричнево-червоного кольору всередині, який порізано (демонтовано) відповідачами і який з 27.09.2019 року знаходиться у відповідача КП «Київблагоустрій, в яких умовах 3 роки і 6 місяців зберігається гараж, чи придатний даний гараж до збирання, відновлення та подальшої експлуатації за призначенням; за відео та фото доказами, які надані суду на DVD-диску (додаток 15, докази 1-2), оцінити стан бетонного незаглибленого фундаменту, на якому був встановлений гараж, оцінити ступінь пошкодження і що спричинило такі пошкодження; за відео та фото доказами, які надані суду на DVD-диску (додаток 15, докази 1-2), та оглянувши автомобіль ЗАЗ 968 за місцем зберігання в новому гаражі у дворі будинку АДРЕСА_1 , надати відповіді на питання в якому технічному стані знаходиться даний автомобіль, що спричинило такий стан автомобіля, чи придатний даний автомобіль до експлуатації за призначенням, чи можливе його відновлення і яка оціночна вартість відновлення; 2) яка ринкова вартість автомобіля ЗАЗ 968 АБ-2 в робочому стані та повному зборі, була станом на дату демонтажу гаражу 27 вересня 2019 року та яка ринкова вартість даного автомобіля є на зараз на час розгляду справи; 3) за відео та фото доказами, які надані суду на DVD-диску (додаток 15, докази 1-2), оцінити розмір матеріальних збитків, які були спричинені 26-27 вересня 2019 року протиправними діями відповідачів, внаслідок яких відповідачі відкрито забрали з гаражу та привласнили зазначені в позовній заяві предмети, прилади, інструменти, матеріали, тощо, які зберігалися в гаражі в момент його зламу відповідачами; 4) яка ринкова вартість велосипеду GIANT SIERRA extralight Aluxx aluminum alloy сріблястого кольору, який було придбано мною в новому стані восени 2015 року за 1000 дол. США в еквіваленті за курсом НБУ 24000 гривень, станом на 26 вересня 2019 року і станом на зараз на час розгляду справи; 5) яка ринкова вартість велосипеду ARDIS CROSSRIDE CLEO 26", який було придбано мною в новому стані 13 березня 2016 року, станом на 26 вересня 2019 року і станом на зараз на час розгляду справи; 6) яка ринкова вартість нових паливного баку, верхнього багажника та автошин для автомобіля ЗАЗ 968 була станом на дату демонтажу гаражу 27 вересня 2019 року та яка їх ринкова вартість є на даний час розгляду справи; 7) яка ринкова вартість бензину А-92 та моторного масла була станом на дату демонтажу гаражу 27 вересня 2019 року та яка ринкова вартість є на даний час розгляду справи; 8) яка ринкова вартість нових будівельних матеріалів зазначених в позовній заяві, які є також на фото та відео доказах на DVD -диску (додаток 15 доказ 1) (нові листи фанери, ДВП, дерев`яні дошки га бруси, пінопласт), була станом на дату демонтажу гаражу 27 вересня 2019 року та яка ринкова вартість даних матеріалів є на даний час розгляду справи.

16.05.2023 до суду надійшло клопотання позивача - ОСОБА_1 про призначення експертизи моральної шкоди (психологічної експертизи), у якому просить суд: призначити у справі №755/9230/22 судову психологічну експертизу моральної шкоди, проведення якої доручити експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз. На розгляд та вирішення експерта поставити такі питання: чи була ситуація та її наслідки, що пов`язані з протиправним демонтажем гаражу, психотравмуючими для ОСОБА_1 .? чи була ситуація та її наслідки, що пов`язані з приписом №2013276 внесеним відповідачем 1 17 червня 2020 року, психотравмуючими для ОСОБА_1 .? якщо дані ситуації та їх наслідки були психотравмуючими, то чи нанесена ОСОБА_1 моральна шкода з психологічної точки зору? якщо так, то який можливий розмір відшкодування нанесеної ОСОБА_1 моральної шкоди? На час проведення судової експертизи провадження у справі №755/9230/22 зупинити. Про призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі постановити ухвалу.

У підготовчому судовому засіданні 18.05.2023 позивач - ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення по справі комплексної будівельно-технічної, транспортно-товарознавчої та психологічної експертиз, на підставі поданих нею до суду письмових клопотань. Зазначила, що комплексна будівельно-технічна та транспортно-товарознавча експертиз необхідні для визначення вартості майна, яке привласнено та пошкоджено відповідачами, а чеки та квитанції про купівлю зазначених в позовній заяві речей є непридатними чи були втрачені. Вказала, що в позовній заяві вказала еквівалент завданої майнової шкоди в сумі 206143,58 гривень на випадок, якщо відповідачі не можуть відшкодовувати завдану майнову шкоду в натурі, тому мають відшкодовувати завдану майнову шкоду в грошовій одиниці, втім вважає за необхідне провести по даній справі експертизу завданої матеріальної шкоди, яка буде доцільним доказом на підтвердження позовних вимог. У частині призначення психологічної експертизи посилалася на те, що для встановлення факту завдання моральної шкоди та визначення розміру грошової компенсації необхідна психологічна експертиза, а функція визначення розміру моральної шкоди покладається на експертів-фахівців, відтак вважає її необхідною у даній цивільній справі.

Представник відповідача 1, КП «Київблагоустрій» - Кір`яков А.С. у судовому засідання заперечував проти призначення комплексної будівельно-технічної, транспортно-товарознавчої та психологічної експертиз. У частині проведення комплексної будівельно-технічної та транспортно-товарознавчої вказав, що позивачем постановлено питання для призначення експертизи, які не відносяться до компетенції судових експертів. Крім того, останньою до матеріалів справи долучено договори, акти, чеки, інші документи, визначено вартість та суму шкоди, при цьому позивач просить повернути їй майно в натурі. У частині проведення психологічної експертизи зазначив, що позивачем у позовній заяві наведені відповідні обґрунтування та визначена сума моральної шкоди, відтак проведення заявлених експертиз у даній цивільній справі є безпідставним.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача 2, Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Бишовець В.А. у судовому засідання заперечувала проти призначення комплексної будівельно-технічної, транспортно-товарознавчої та психологічної експертиз. Посилалася на те, що заявлені експертизи не стосуються предмету спору. Так, позивач просить суд повернути їй речі того ж виду, роду та тієї ж якості, а моральну шкоду відшкодувати у визначеному розмірі, відтак відсутні питання, які потребують експертного дослідження у розрізі заявлених позовних вимог.

Суд, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши доводи та підстави заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно із ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

За нормою ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до частин 1, 2 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З огляду на викладене, суд доходить до висновку про залишення клопотання позивача про призначення у справі комплексної будівельно-технічної та транспортно-товарознавчої експертиз без задоволення, оскільки позивачем заявлені вимоги про відшкодування завданої шкоди відповідачами в натурі, шляхом передачі ОСОБА_1 речей того ж роду і такої ж якості, відтак встановлення вартості речей, які позивач просить передати в натурі, є недоцільним у розрізі заявлених позовних вимог.

Залишаючи без задоволення клопотання позивача про призначення у справі психологічної експертизи для визначення розміру моральної шкоди, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За положеннями ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Згідно ч.ч. 1,3 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Згідно з п. 6 р. VІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5), психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Разом з тим, судова експертиза повинна призначатись лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування.

Так, призначення заявленої позивачем судової експертизи за правилами ст. 105 ЦПК України не є обов`язковим, не стосується обставин, що заявлені позивачкою як підстави позову, на вирішення фактично поставлені питання, які не обґрунтовані викладенням певних фактів, тому виходять за межі предмету спору, яким є згідно із загальними підставами цивільно-правової відповідальності та підлягають обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні; тому суд вважає заявлене клопотання про судову експертизу безпідставним.

Суд при розгляді такої категорії справ, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діяннями вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Обов`язок доказування і подання доказів розподіляється між сторонами за принципом: та з них, що посилається на юридичні факти, які обґрунтовують ці вимоги чи заперечення або інші обставини, які мають значення для вирішення справи, зобов`язана їх доказати шляхом подання суду відповідних доказів.

Експертиза встановлення факту заподіяння моральних страждань (моральної шкоди) та розміру їх можливої компенсації проводиться, зазвичай, за фактами протиправних дій, відтак судово-психологічна експертиза проводиться по встановленим та доведеним фактам порушення прав позивача.

У відповідності до Науково-методичних рекомендацій з питань призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 до компетенції атестованого судового експерта психолога відноситься питання визначення можливого розміру грошової компенсації за завдані особі страждання (моральну шкоду), якщо такі страждання будуть встановлені.

Так, в Україні Міністерством юстиції України в Реєстрі методик проведення судових експертиз атестована та зареєстрована Методика психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди (реєстраційний код 14.01.75, дата прийняття рішення про державну реєстрацію 18.01.2019 року). Проте, існуючі методичні рекомендації не встановлюють єдиних критеріїв визначення розміру відшкодування моральної шкоди, відтак моральна шкода визначається судом з урахуванням встановлених під час розгляду справи обставин згідно положень ч. 3 ст. 23 ЦК України, а саме - розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом.

За загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі шляхом порушення права учасника справи (наявність моральної шкоди). При цьому має бути встановлена протиправність діяння заподіювача шкоди (наявність вини останнього в заподіянні моральних страждань (моральної шкоди); наявність причинного зв`язку між моральними стражданнями і протиправним діянням заподіювача шкоди (наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала моральної шкоди, та її результатом - моральною шкодою).

Таким чином, важливим питанням, яке відноситься до предмета доказування у справі про відшкодування моральної шкоди і яке не відноситься до компетенції судового експерта - чи знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку фізичні чи моральні страждання позивача з діяннями відповідача. При цьому, позивачем ставиться питання щодо можливого розміру грошової компенсації за нанесені ОСОБА_1 моральні страждання.

Сталою судовою практикою визначено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Таким чином, мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди без фактичного доведення її наявності, що призводить до штучного затягування процесу, при цьому як наголошує ЄСПЛ: право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.).

Таким чином, виходячи із підстав та предмету спору, суд не вбачає обґрунтованих підстав для призначення судово-психологічної експертизи. Крім того, позивачем у позовній заяві було визначено розмір моральної шкоди та наведені до цього розмірі обґрунтування. Крім того, заявлена психологічна експертиза для вирішення розміру моральної шкоди не має вирішального значення для даного спору, під час розгляду якого призначення такої експертизи не є обов`язковим, та для суду, який за загальними правилами оцінки доказів, оцінює всі докази у їх сукупності, не мають наперед встановленого значення, суд доходить до висновку про залишення такого клопотання без задоволення.

Керуючись ст.ст. 5,103, 107, 109, 113, 258, 260, 261, ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення у справі комплексної будівельно-технічної, транспортно-товарознавчої та психологічної експертизи - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 22.05.2023.

Суддя: