справа №753/3450/23
головуючий у суді І інстанції Мицик Ю.С.
УХВАЛА

24 листопада 2023 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києвавід 5 червня 2023 року та додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києвавід 21 липня 2023 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києвавід 5 червня 2023 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість за актом про порушення № 004471 від 02.08.2022 в сумі 58387,57 грн та судовий збір у розмірі 2066,60 грн.

Додатковим рішенням Дарницького районного суду міста Києвавід 21 липня 2023 року заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» витрати на правничу допомогу у розмірі - 7700 гривень 00 коп.

Не погоджуючись із указаними рішеннями представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 6 листопада 2023 звернувся до суду із апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення Дарницького районного суду міста Києвабуло ухвалено 5 червня 2023 року.

Таким чином, останній строк оскарження рішення припадає на 5 липня 2023 року.

Додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва було ухвалено 21 липня 2023 року. Останній строк оскарження рішення припадає на 20 серпня 2023 року, що є вихідним днем (неділя), тому останнім днем слід вважати 21 серпня 2023 року. Апеляційну скаргу було подано 6 листопада 2023 року. Отже, скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, та вказує, що оскаржувані рішення ухвалені без виклику ОСОБА_1 , про їх ухвалення йому стало відомо тільки в день їх видачі 27 жовтня 2023 року, про що свідчить штамп на копії судових рішень. Інших доказів вручення копій оскаржуваних рішень апелянту раніше, матеріали справи не містять.

Враховуючи наведене, причини пропуску оскарження рішень є поважними, тому скаржнику необхідно поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Однак, із апеляційної скарги убачається, що вона не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором. У апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає за таких підстав.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України однією з підстав для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до вимог вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 не надав доказів, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для звільнення його від сплати судового збору, а саме не надав доказів на підтвердження його скрутного майнового стану.

Надані до суду докази, не можуть однозначно свідчити про неможливість сплати відповідачем судового збору у встановленому законом розмірі - 4 026 грн. Надані довідки не свідчить про його дійсний майновий стан. Апелянтом не було надано доказів про те, що в нього відсутнє рухоме та нерухоме майно, за рахунок якого він може отримувати доходи, а також про відсутність інших доходів (від підприємницької діяльності, тощо).

Таким чином, скаржнику необхідно надати суду апеляційної інстанції достатні докази його скрутного майнового стану: декларація (довідка) про доходи усіх членів сім`ї (заробітна плата, пенсія, стипендія), відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків на час звернення із апеляційною скаргою або ж сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, під час звернення до суду у 2023 році з позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 2 684 грн, таким чином за звернення до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 4 026 грн = (2684*1,5).

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 4 026 грн. Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 5 червня 2023 року та додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києвавід 21 липня 2023 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана