печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Хайнацького Є.С.,

при секретарі - Сміян А.Ю.,

за участю:

позивача: не з`явився,

представника відповідача: Гайдамащука О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін клопотання представника відповідача Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» - Кобзар Юлії Богданівни про слухання в закритому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» (далі - відповідач, АТ КБ «Приватбанк»), в якому просить: скасувати рішення відповідача відносно позивача про припинення ділових відносин; зобов`язати поновити ділові відносини з позивачем в порядку/та на умовах договору, який було розірвано.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2021 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 10.01.2022 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.01.2022 року розгляд справи відкладено на 18.03.2022 року.

У зв`язку з відпусткою головуючого судді судове засідання, призначене на 18.03.2022 року, знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 26.07.2022 року.

У зв`язку з чергуванням головуючого судді судове засідання, призначене на 26.07.2022 року, знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 16.12.2022 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.12.2022 року розгляд справи відкладено на 12.04.2023 року.

07.03.2023 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про слухання справи в закритому судовому засіданні.

07.03.2023 року до суду надійшов відзив представника відповідача, у якому він просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.04.2023 року розгляд справи відкладено на 31.07.2023 року.

У судове засідання позивач не з`явився; про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У судовому засіданні представник відповідача просив задовольнити клопотання про слухання справи в закритому судовому засіданні.

У клопотанні, яке надійшло до суду 07.03.2023 року, представник відповідача просить розгляд справи здійснювати в закритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання представник відповідача посилається на те, що висновок Напрямку «Фінансовий моніторинг» АТ КБ «Приватбанк» від 25.06.2021 року відносно ОСОБА_1 є документом з обмеженим доступом та містить розширений аналіз діяльності позивача та рішення, які прийняті за наслідком відповідного аналізу. Розголошення визначеної АТ КБ «Приватбанк» методики оцінки ризиків та критеріїв для визначення рівня ризику з урахуванням характеру здійснюваних фінансових операцій призведе до можливого уникнення особою процедури фінансового моніторингу та вивчення такою особою відповідних критеріїв. Особі, відносно якої встановлено неприйнятно високий ризик, не може бути розголошено відповідне рішення, як і мотиви прийняття рішення, тому відповідач не може надати до матеріалів справи висновок Напрямку «Фінансовий моніторинг» АТ КБ «Приватбанк» відносно позивача.

Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

За положеннями ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З огляду на зазначене, враховуючи предмет позову, категорію та складність спору, обсяг та характер поданих доказів у справі, врахувавши положення ст. 277 ЦПК України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, тому в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», суб`єктами первинного фінансового моніторингу є банки, страховики (перестраховики), страхові (перестрахові) брокери, кредитні спілки, ломбарди та інші фінансові установи.

Згідно з п. 16 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний вживати заходів щодо запобігання розголошенню (зокрема особам, стосовно фінансових операцій яких проводиться перевірка) інформації, що подається спеціально уповноваженому органу, та іншої інформації з питань фінансового моніторингу (у тому числі про факт подання такої інформації або факт отримання запиту, рішення чи доручення від спеціально уповноваженого органу та їх виконання), крім випадків, визначених цим Законом.

Відповідно до пп 11 п. 4 Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 19.05.2020 № 65, у цьому Положенні використовуються такі скорочення (абревіатури): ПВК/ФТ - запобігання та протидія легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Згідно з п. 30 цього Положення, банк самостійно визначає та документує порядок віднесення внутрішніх документів банку з питань ПВК/ФТ до документів з обмеженим доступом та порядок доступу до них працівників банку і третіх осіб.

За приписами ч.ч. 7, 10 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, або за клопотанням учасників справи з метою забезпечення таємниці усиновлення, запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи або відомостей, що принижують їхню честь і гідність, а також в інших випадках, установлених законом.

Розгляд справи та вчинення окремих процесуальних дій у закритому судовому засіданні проводяться з додержанням правил здійснення цивільного судочинства. Під час такого розгляду можуть бути присутні лише учасники справи, а в разі необхідності - свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі. Суд попереджає зазначених осіб про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбувається в закритому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 9 ст. 7 ЦПК України, про розгляд справи у закритому судовому засіданні постановляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або закритою його частину.

З огляду на зазначене, враховуючи доводи представника відповідача, що висновок Напрямку «Фінансовий моніторинг» АТ КБ «Приватбанк» від 25.06.2021 року відносно ОСОБА_1 є документом з обмеженим доступом та містить розширений аналіз діяльності позивача та рішення, які прийняті за наслідком відповідного аналізу, суд вважає за необхідне клопотання представника відповідача про слухання справи в закритому судовому засіданні задовольнити частково та проводити подальший розгляд справи в закритому судовому засіданні частково, а саме в частині дослідження доказів - документів з обмеженим доступом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 19, 260, 261, 263, 274, 277, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» - Кобзар Юлії Богданівни про слухання в закритому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Проводити розгляд справи № 757/46877/21-ц у закритому судовому засіданні в частині дослідження доказів - документів з обмеженим доступом.

У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 31.07.2023 року.

Суддя Є.С. Хайнацький