Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2023 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання - Демидюк О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кобеляки цивільну справу № 532/322/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2023 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій остання прохає, шлюб зареєстрований 27 серпня 2011 року в Гонтарівській сільській раді Вовчанського району Харківської області, між нею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 04 - розірвати; після розірвання шлюбу її прізвище залишити « ОСОБА_3 »; стягнути аліменти на утримання малолітньої доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - в розмірі 1/4 частки від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття із ОСОБА_2 ; розглядати справу без участі позивачки.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що вони з відповідачем уклали шлюб, зареєстрований 27.08.2011 у Гонтарівській сільській раді Вовчанського району Харківської області, актовий запис № 04.

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину - доньку ОСОБА_4 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_4 , який проживає з позивачкою та знаходиться на її утриманні.

Протягом останнього часу стосунки між сторонами припинилися, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, з цього часу спільне господарство ними не ведеться.

Позивачка вважає, що шлюб носить лише формальний характер, сім`я розпалася і її збереження є неможливим. Збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, а тому просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу воліє залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Водночас, позивачка зазначає, що їхня спільна донька, ОСОБА_4 , проживає з нею та перебуває на її утриманні. Згоди між позивачкою та відповідачем з приводу матеріального утримання та виховання дитини не досягнуто.

Позивачка вказує, що наразі відповідач інших осіб на утриманні немає, має працездатний вік.

Оскільки фізично-духовний розвиток дитини та матеріальне забезпечення її всім необхідним вимагає значних фінансових витрат, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача аліменти, вважаючи достатньою суму стягуваних аліментів у розмірі прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Ухвалою суду від 21 березня 2023 прийнято та відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено у справі судове засідання на 17.04.2023 та, відповідно до вимог ст. 187 ЦПК України постановлено виклик ОСОБА_2 , як відповідача у справі здійснювати через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвалою від 17 квітня 2023 року судове засідання відкладено на 17 травня 2023 року у зв`язку з нез`явленням відповідача та відсутністю відомостей про належне його повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. Постановлено додатково виклик відповідача здійснювати у порядку, визначеному частиною 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

У судове засідання 17 травня 2023 року відповідач не з`явився, про причини неявки не повідомляв. Виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України був розміщений, а тому відповідно до приписів частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_2 вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

За вх. № 4108 від 17.05.2023 до суду надійшла письмова заява ОСОБА_1 , відповідно до якої остання прохає розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити та не заперечує проти заочного розгляду справи.

Рішення ухвалене відповідно до частини 4 статті 223, частини 1 статті 280 та статті 281 Цивільного процесуального кодексу України під час заочного розгляду на підставі наявних у суду матеріалів за письмовою згодою позивачки.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку з розглядом судом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення в порядку, визначеному частиною 4 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд, дослідивши матеріали справи та давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 27 серпня 2011 року між сторонами укладений шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 27.08.2011, виданим Гонтарівською сільською радою Вовчанського району Харківської області, актовий запис № 04.

Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_4 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 06.11.2012, виданого Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (а.с. 8).

Спору про поділ майна чи визначення місця проживання дитини наразі між сторонами немає.

Розірвати шлюб через органи ДРАЦС неможливо, оскільки сторони мають малолітню дитину.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки, це суперечило б інтересам сторін.

Позивачка не бажає продовжувати подружні стосунки з відповідачем.

Відповідачем не заявлено клопотання про надання строку для примирення.

На цей час сім`я фактично розпалася, оскільки подружні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться, а тому шлюб носить формальний характер. Розірвання шлюбу відповідатиме дійсній волі та особистим інтересам позивача.

На час розгляду справи перешкоди для розірвання шлюбу, визначені статтею 110 Сімейного Кодексу України, судом не встановлені.

Відповідно до статті 111 Сімейного Кодексу України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Разом з тим, суд вважає недоцільним надавати сторонам строк для примирення.

Відповідно до статті 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Статтями 51 Конституції України та 24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої, четвертої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 112 СК України встановлено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має суттєве значення.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки сторони припинили шлюбні стосунки та відновлювати їх позивачка наміру не має.

Враховуючи, що шлюб ґрунтується на вільній згоді подружжя, а позивач не бажає продовжувати шлюбні стосунки, тому збереження шлюбу суперечитиме її інтересам, суд вважає за необхідне розірвати шлюб.

Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Суд вважає, що після розірвання шлюбу позивачці слід залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Питання розподілу судових витрат сторонами не ставилося.

Статтею 183 СК України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 183 СК України передбачено, що той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину однієї чверті, на двох дітей однієї третини, на трьох і більше дітей половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Оскільки малолітня донька ОСОБА_4 проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 та знаходиться на її утриманні, із ОСОБА_2 слід стягувати аліменти в розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.

Згідно статті 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а тому стягнення аліментів слід проводити з дня подачі позову до суду 21 лютого 2023 року.

Пунктом 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі, зокрема, в справах про стягнення аліментів.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Враховуючи, що позивач при поданні позову в частині стягнення аліментів звільнена від сплати судового збору, із відповідача слід стягнути судовий збір на користь держави в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Керуючись статтею 51 Конституції України, статтями 24, 56, 105, 110, 112, 113, 183, 184, 191, статтями 12, 141, 259, 263-265, 280, 354-356, 430 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, зареєстрований 27 серпня 2011 року Гонтарівською сільською радою Вовчанського району Харківської області між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 04.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Стягувати із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти на утримання дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи із 21 лютого 2023 року і до досягнення дитиною повноліття.

Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць допустити до негайного виконання.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 17 травня 2023 року.

Найменування або ім`я сторін та їхнє місцезнаходження:

Позивач: ОСОБА_1 ; дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_5 ; РНОКПП НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 ; дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_6 ; РНОКПП: НОМЕР_4 ; зазначена позивачем адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя