Справа № 644/ 8017 /23
н/п 2/644/ 2995 /23
У Х В А Л А

іменем України

про направлення справи за підсудністю

23 листопада 2023 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бондаренко В.В. звернувся до суду з позовною заявою в інтересах позивача в якій просить: 1) розірвати шлюб укладений між позивачем ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ) та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 20.08.2015 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 822; 2) стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини з усіх доходів відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить висновку, що вказана позовна заява не підсудна Орджонікідзевському районному суду м. Харкова, у зв`язку з чим підлягає направленню за підсудністю, з наступних підстав.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Положеннями статті 27 ЦПК України визначено загальні положення підсудності справ за місцем проживання або місцезнаходження відповідача.

За загальним правилом відповідно до частини першої ст. 27ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.1 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Частиною другою ст. 28 ЦПК України також передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином, підсудність справ за вибором позивача можлива в разі наявності підстав зазначених ч. 1 та ч. 2 ст. 28 ЦПК України, зокрема у разі, якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що сторони мають спільного сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на утримання якого позивач просить стягнути аліменти.

Відповідно до ч. 5 ст. 183 Сімейного кодексу України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів.

З викладених вище норм Сімейного кодексу України вбачається, що право на отримання аліментів на утримання дитини має той з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

До позовної заяви не додано жодних доказів зареєстрованого місця проживання/перебування малолітнього сина ОСОБА_2 разом з позивачем за вказаною в заяві адресою, а саме: АДРЕСА_1 .

З Довідки про реєстрацію місця проживання особи, отриманої з Реєстру територіальної громади м. Харкова вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована позивач ОСОБА_1 та інші особи.

Разом з цим, до позовної заяви не додано жодних доказів того, що малолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та фактично проживає разом із позивачем за вказаною в позові адресою та знаходиться на її утриманні.

В позовній заяві зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 зазначено за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта відповідача, який долучено до позову. Вказана адреса місця реєстрації відповідача не відноситься до адміністративно-територіального устрою Індустріального району м. Харкова на який розповсюджується територіальна юрисдикція Орджонікідзевського районного суду м. Харкова .

Таким чином, судом встановлено, що позивачем не додано доказів зареєстрованого місця проживання відповідача за адресою, яка б відносилася до адміністративно територіального устрою Індустріального району м. Харкова, на який розповсюджується територіальна юрисдикція Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, а також не додано доказів, що малолітній син має зареєстроване місце проживання/перебування разом з позивачем, за вказаною в позовній заяві адресою.

Жодного обґрунтування підсудності вказаного позову Орджонікідзевському районному суду м. Харкова позивачем не зазначено, у зв`язку з чим, положення ч. 1 та ч. 2 ст. 28 ЦПК України не можуть бути застосовані судом для визначення територіальної підсудності даного позову саме Орджонікідзевському районному суду м. Харкова.

Підстав для застосування іншого виду підсудності судом не вбачається.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що даний позов не відноситься до територіальної юрисдикції Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розгляд справи по суті з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності), потягне за собою скасування судового рішення.

Назву міста Комсомольськ змінено у 2016 році на м. Горішні Плавні, яке знаходиться в Кременчуцькому районі Полтавської області на який розповсюджується територіальна юрисдикція (підсудність) Комсомольського міського суду Полтавської області.

Приймаючи до уваги, що справа не підсудна Орджонікідзевському районному суду м. Харкова, суд вважає за необхідне надіслати справу за підсудністю до Комсомольського міського суду Полтавської області, за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 31 ЦПК України передання справи за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 260, 261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - направити за підсудністю до Комсомольського міського суду Полтавської області.

Роз`яснити позивачу, що передача справи до іншого суду здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали направити позивачу для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А. К. Сітало