Справа № 487/2681/23
Провадження № 2/487/1495/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2023 року м. Миколаїв

Суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Сухаревич З.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом зняття з реєстрації та виселення,

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2023 року до Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка підписана її представником адвокатом Канівець Г.Р., до ОСОБА_2 , в якій позивач просить: зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди в користуванні квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 ; зняти з реєстрації ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 ; виселити ОСОБА_2 з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження, вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що ця заява підлягає залишенню без руху виходячи з такого.

Відповідно до положень Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175,177 цього Кодексу.

Проте в позовній заяві:

1. Відсутнє обґрунтування вимоги про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги це конкретні юридичні факти. При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Однак зміст позовної заяви викладений в обсязі, з якого не можна визначити обставини, якими позивач обґрунтовує вимогу про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації (фактична і юридична підстава). Позивач взагалі не зазначає ані обставин, які викликали цю вимогу, ані норм права, які він вважає слід застосувати.

2. Відсутнє посилання на докази, які свідчать про неможливість спільного проживання з відповідачем, здійснення ним перешкод у користування власністю. Не додані такі докази або клопотання про їх витребування, у разі неможливості подати такі докази (ч. 3, 5 ст. 177 ЦПК України).

3. З позовної заяви та доданих до нього матеріалів вбачається, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності, окрім позивача, також і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 по 1/5 частці.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відтак, співвласники майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, не тільки володіють та користуються, але й розпоряджаються таким майном за спільною згодою. Отже, рішення у справі може вплинути на права та обов`язки інших співвласників. Однак позивач не залучає до участі у справі інших співвласників квартири.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року у справі №761/23904/19 вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод. інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

Враховуючи викладене, позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, позовна заява, яка подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Отже, зазначену позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків.

Спосіб усуненні недоліків полягає в наданні позовної заяви з виправленими недоліками та відповідними доказами відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладено та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом зняття з реєстрації та виселення залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви в зазначений строк та роз`яснити, що інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1412/.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: З.М. Сухаревич