cправа № 492/1204/21
провадження № 2/492/103/23
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

28 червня 2023 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гусєвої Н.Д.,

при секретарі судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 28 червня 2023 року о 08 год. 30 хв. з повідомленням учасників справи.

Виклик у судове засідання учасників справи здійснено за адресами, вказаними у матеріалах справи.

Представниця позивача ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 28 квітня 2023 року о 08 год. 15 хв., на 28 червня 2023 року о 08 год. 30 хв. повідомлена належним чином, що підтверджується довідками про доставку судових повісток в електронному вигляді на офіційну електронну адресу позивача, долучених до матеріалів справи, довідкою про причини невручення судової повістки, в якій є позначка «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судовий виклик вручений позивачу належним чином. Клопотання про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила.

Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про причини невручення судової повістки, в якій є позначка «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судовий виклик вручений відповідачці належним чином. Клопотання про розгляд справи за її відсутності, відзив на позов до суду не подала, про причини неявки у судове засідання суд не повідомила.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку, що позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представниці позивача в судове засідання без поважних причин, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20, від 28 березня 2023 року у справі № 711/7486/19, провадження № 61-10183св21.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього до суду не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як вбачаться з матеріалів справи ухвалою суду від 29 грудня 2021 року відкрито провадження у цивільній справі (а. с. 71).

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС з 09 грудня 2021 року.

Справу було призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 16 березня 2022 року о 08 год. 45 хв.

В подальшому з різних причин розгляд справи було відкладено та призначено до розгляду у судовому засіданні на 08-15 год. 03 червня 2022 року; на 08-35 год. 25 жовтня 2022 року; на 08-30 год. 23 січня 2023 року.

У судове засідання, призначене на 28 квітня 2023 року о 08 год. 15 хв. представниця позивача була повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (судової повістки) до електронного кабінету позивача системи «Електронний суд» (а. с. 97), однак у судове засідання вперше не з`явилася, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила.

У судове засідання, призначене на 28 червня 2023 року о 08 год. 30 хв. представниця позивача була повідомлена належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронних листів (судових повісток) до електронного кабінету позивача системи «Електронний суд» (а. с. 103, 104), довідкою про причини невручення судової повістки, в якій є позначка «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судовий виклик вручений позивачу належним чином (а. с. 105-106), однак у судове засідання повторно не з`явилася, про причини неявки в судове засідання суд також не повідомила.

Представниця позивача Міщенко О.П., як директор ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» та підписант позовної заяви, клопотання про розгляд справи за її відсутності до суду не подала.

Судом встановлено, що представниця позивача в судове засідання повторно не з`явилася, клопотання про розгляд справи за її відсутності не заявила, про причини неявки у судове засідання суд не повідомила, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що представниця позивача повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин.

Суд бере до уваги, що представниці позивача достовірно відомо, що на розгляді Арцизького районного суду Одеської області тривалий час знаходиться цивільна справа, учасницею якої вона є та вона не була позбавлена можливості взяти участь у розгляді справи особисто чи подати до суду на підставі ст. 211 ЦПК України клопотання про розгляд справи за її відсутності, а також, що оголошення на території України воєнного стану, запровадження карантину на території України не є перешкодою для участі у розгляді справи дистанційно в режимі відеоконференції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Шевченко проти України» (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Отже сторона, яка задіяна до участі у справі в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи не вбачається, що представниця позивача була позбавлена права отримувати у суді інформацію про рух справи, тощо.

Суд зазначає, що можливість сторони дізнатись про стан відомого їй судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Також, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про розгляд справи, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений ЦПК України.

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених статтею 223 ЦПК України, суд також не вбачає.

Суд враховує строки розгляду справи, передбачені законом, враховує повторну неявку представниці позивача і не встановлення наявності поважних причин для її неявки.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що представниця позивача, яка про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 28 квітня 2023 року о 08 год. 15 хв., на 28 червня 2023 року о 08 год. 30 хв. була належним чином повідомлена, повторно не з`явилася в судове засідання та від якої не надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку, що позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, підлягає залишенню без розгляду, на підставі частини п`ятої статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

В силу положень пункту четвертого частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачу сплачена при зверненні до суду сума судового збору, оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям представниці позивача у судове засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за її відсутності.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 44, 130, 131, 211, 223, 247, 257-261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЛАЙМ КЕПІТЕЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, а також що сплачена сума судового збору за подання позовної заяви у наявній справі не підлягає поверненню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.