Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1516/23
Номер провадження 2/711/896/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Демчика Р.В.,

при секретарі Кофановій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про відновлення залишку коштів на рахунку, скасування кредитного ліміту, визнання кредитного договору недійсним та зупинення нарахування відсотків, скасування нарахованих відсотків та штрафних санкцій за користування кредитними коштами,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до АТКБ «Приватбанк» про відновлення залишку коштів на рахунку, скасування кредитного ліміту, визнання кредитного договору недійсним та зупинення нарахування відсотків, скасування нарахованих відсотків та штрафних санкцій за користування кредитними коштами.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.03.2023 року відкрите спрощене позовне провадження у справі.

25.09.2023 року до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Крупного О.Г., в якому він просить витребувати у відповідача наступні відомості: який фінансовий номер телефону для користування додатком «Приват 24» та мобільний пристрій було зареєстровано в AT КБ «ПРИВАТБАНК» за ОСОБА_1 до 18 год. 00 хв. 29.07.2022 року; до якого часу 29.07.2022 року з мобільного пристрою GALAXY J7(2016), модель SV-J710FN серії НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , здійснювались фінансові операції за рахунками ОСОБА_1 в AT КБ «ПРИВАТБАНК»; місце знаходження користувача веб-сайтом АТ КЬ «ПРИВАТБАНК» або додатку «Приват 24» та пристрою (ІМЕІ) на якому була активована перевипущена SIM-карта з абонентським номером НОМЕР_2 за допомогою якого було здійснено несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем Банку, що призвело до спотворення процесу обробки інформації, невідомою особою, яка видала себе за законного володільця персональної інформації - клієнта банку ОСОБА_1 без згоди та відому останньої; про місця знаходження фінансового номера НОМЕР_2 у період з 16 год.00 хв. 29 липня по 31 серпня 2022 року, згідно інформації, обробленої в AT КБ «ПРИВАТБАНК», у відповідності до Доповнення 1 Повідомлення про порядок і процедуру захисту персональних даних клієнтів AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Клоптанняя обгшрунтовує тим, що позивачу необхідно потрібно довести в суді, що кошти з її рахунків були списані не за її ініціативою і що вона не ініціювала і не укладала кредитних договорів з АТ КБ «ПРИВАТБАНК», та що для цього необхідна інформація, якою володіє AT КБ «ПРИВАТБАНК»

AT КБ «ПРИВАТБАНК», в супереч ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (дана інформація не зазначена, як банківська таємниця, а в повідомленні банку зазначена як персональна інформація про клієнтів банку)) та ст. 20, 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (адвокат при представленні інтересів сторони по справі має право здійснювати запити по збору доказів по справі, а не оформлювати окремий ордер для представлення інтересів клієнта в інших органах до яких направляються запити) відмовив у наданні даної інформації.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, хоча про дату. час та місце розгляду справи, були повідомлені належним чином.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.

Вирішуючи клопотання про витребування доказів, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudgment sand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 5,7 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи представник позивача 19.10.2023 року звертався до відповідача із запитами про отримання відповідних доказів.

Листом від 30.10.2023 року відповідач відмовив в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що згідно наданого ордеру адвоката СА №1052823 адвокат уповноважений здійснювати представництво клієнта ОСОБА_1 у судах загальної юрисдикції. АТКБ «Приватбанк» не може вважатися органом у якому надається правова допомога клієнту ОСОБА_1 , тому у банку відсутні правові підстави для розгляду запиту в порядку ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та надання визначених у запиті документів.

Враховуючи, що надання потрібних доказів позивачем є ускладненим, самостійно отримати ці докази ані позивач, ані його представник не можуть, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника позивача та витребувати у АТКБ «Приватбанк» наступні докази:

-інформацію про те, який фінансовий номер телефону для користування додатком «Приват 24» та мобільний пристрій було зареєстровано в AT КБ «ПРИВАТБАНК» за ОСОБА_1 до 18 год. 00 хв. 29.07.2022 року.

- інформацію про те, до якого часу 29.07.2022 року з мобільного пристрою GALAXY J7(2016), модель SV-J710FN серії НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , здійснювались фінансові операції за рахунками ОСОБА_1 в AT КБ «ПРИВАТБАНК».

- інформацію про те, з якого часу і з якого мобільного пристрою (ІМЕІ) була активована перевипущена SIM-карта з абонентським номером НОМЕР_2 за допомогою якого було здійснено несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем Банку, що призвело до спотворення процесу обробки інформації, невідомою особою, яка видала себе за законного володільця персональної інформації - клієнта банку ОСОБА_1 без згоди та відому останньої.

- інформацію про місця знаходження фінансового номера НОМЕР_2 у період з 16 год.00 хв. 29 липня по 31 серпня 2022 року, згідно інформації, обробленої в AT КБ «ПРИВАТБАНК», згідно Доповнення 1 Повідомлення про порядок і процедуру захисту персональних даних клієнтів AT КБ «ПРИВАТБАНК».

На підставі наведеного, ст. 84 ЦПК України,-

ухвалив:

Витребувати у Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (юридична адреса: вул. Набережна Перемоги,30, м. Дніпро, 49094, адреса для листування вул. Грушевського,1д, м. Київ,01001) наступні докази:

-інформацію про те, який фінансовий номер телефону для користування додатком «Приват 24» та мобільний пристрій було зареєстровано в AT КБ «ПРИВАТБАНК» за ОСОБА_1 до 18 год. 00 хв. 29.07.2022 року.

- інформацію про те, до якого часу 29.07.2022 року з мобільного пристрою GALAXY J7(2016), модель SV-J710FN серії НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , здійснювались фінансові операції за рахунками ОСОБА_1 в AT КБ «ПРИВАТБАНК».

- інформацію про те, з якого часу і з якого мобільного пристрою (ІМЕІ) була активована перевипущена SIM-карта з абонентським номером НОМЕР_2 за допомогою якого було здійснено несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем Банку, що призвело до спотворення процесу обробки інформації, невідомою особою, яка видала себе за законного володільця персональної інформації - клієнта банку ОСОБА_1 без згоди та відому останньої.

- інформацію про місця знаходження фінансового номера НОМЕР_2 у період з 16 год.00 хв. 29 липня по 31 серпня 2022 року, згідно інформації, обробленої в AT КБ «ПРИВАТБАНК», згідно Доповнення 1 Повідомлення про порядок і процедуру захисту персональних даних клієнтів AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Роз`яснити, що відповідно до ч.7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Попередити, що у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення або підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: Р. В. Демчик