У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"22" листопада 2023 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя.

Згідно заявлених вимог, позивач просить:

-встановити факт спільного проживання сторін однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 30 вересня 2014 року до 06 вересня 2016 року;

-визнати спільним сумісним майном сторін квартиру АДРЕСА_3 ;

-в порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за позивачем право власності на частку квартири АДРЕСА_3 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що в серпні 2014 року позивач познайомився з відповідачем. Позивач зазначає, що з кінця вересня 2014 року сторони почали спільно проживати як чоловік та дружина, без реєстрації шлюбу, були пов`язані спільним побутом, мали спільний бюджет та вели спільне господарство. Вирішили придбати особисте житло, в жовтні 2014 року, в інтересах сім`ї, між відповідачем та ТОВ «ФК «Житло-Капітал» був укладений договір про участь у Фонді фінансування будівництва. 07 вересня 2016 року сторони зареєстрували шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народились син ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 . В 2020 році право власності на квартиру АДРЕСА_3 було зареєстровано за ОСОБА_2 . Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 02 вересня 2022 року шлюб між сторонами розірвано. Позивач зазначає, що не зважаючи на попередню домовленість про спільне користування квартирою та його право на частку у спільному майні, після розлучення відповідач перешкоджає йому у вільному доступі до спільної квартири. Позивач вважає, що квартира АДРЕСА_3 є спільним сумісним майном сторін.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копію зазначеної ухвали суду доставлено до електронних скриньок позивача та його представника 07 листопада 2023 року, що підтверджується довідкам про доставку електронного листа.

14 листопада 2023 року позивач ОСОБА_1 направив до суду копії квитанції про доплату судового збору, копії паспортів і карток платників податків сторін по справі і копію звіту про незалежну оцінку майна.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, беручи до уваги, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду міста Києва.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 26, 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 03 січня 2024 року на 15 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43).

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити сторонам.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: