справа № 619/2286/23
провадження № 2/619/400/23
УХВАЛА

іменем України

24 травня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 .

Суть питання, що вирішується ухвалою.

23 травня 2023 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Струс Н.Я. через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про передачу справи до Городоцького районного суду Львівської області з таких підстав.

У позовній заяві вказано, що відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності до ч. 6 ст.187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно відповіді № 83255 від 23.05.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру за параметрами ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особу не знайдено.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Також частиною десятою статті 28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

У позовній заяві ОСОБА_1 не зазначає та не додає відповідних доказів на підтвердження місцезнаходження майна відповідача чи останнього відомого зареєстрованого його місця проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи) в Україні.

Проте, у позовній заяві ОСОБА_1 вказує таке: «8 вересня 2021 року між мною ОСОБА_1 та Відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб. Шлюб зареєстровано 10.09.2021 року у Сполучених Штатах Америки у штаті Гаваї на острові Мауі, державним Реєстратором Петерсен Пол Брайан. Від цього шлюбу у нас народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільно з чоловіком ми проживаємо 9 років разом, як сім`я у цивільному шлюбі. З вересня 2021 року ми офіційно узаконили свої стосунки. Спільного майна нами не нажито, а те що нажито залишилося в США, але зареєстроване на чоловіка , коли ми не були в шлюбі, а відтак поділу майна не здійснюємо».

Крім того, ОСОБА_1 вказує, що ОСОБА_2 є громадянином України та працює на фірмі DVL Express 2064 167th st Unit A mrkhm IL 60428.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Також частиною другою статті 28 ЦПК України визначено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти.

З матеріалів справи вбачається, що сторони від шлюбу мають малолітню дитину, яка проживає разом з позивачем.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» № 1871-IX від 05 листопада 2021 року, у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: реєстрація місця проживання (перебування) особи - внесення за заявою про реєстрацію місця проживання (перебування), поданою особою в паперовій формі, до реєстру територіальної громади інформації про місце проживання (перебування) особи.

Як убачається з копії паспорта ОСОБА_1 , зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача є: АДРЕСА_2 .

Так як з Єдиного державного демографічного реєстру за параметрами ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особу не знайдено та позивачем не зазначені відомості на підтвердження місцезнаходження майна відповідача чи останнього відомого зареєстрованого його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи) у межах юрисдикції Дергачівського районного суду Харківської області, то суд застосовує частини першу та другу статті 28 ЦПК України.

Частиною дев`ятою статті 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Отже, позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів підсудний Городоцькому районному суду Львівської області, оскільки зареєстроване місце проживання позивача відноситься до юрисдикції цього суду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 27, 31, 32, 187, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд

постановив:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів передати на розгляд Городоцького районного суду Львівської області.

Роз`яснити ч. 3 ст. 31 ЦПК України, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 24 травня 2023 року.

Суддя Є. А. Болибок