ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9343/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори про визнання права власності на нерухоме майно, внесення змін до свідоцтва про право на спадщину та до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

17 листопада 2023 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із вказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 листопада 2023 року цивільну справу передано судді Шаповаловій К.В. Фактично матеріали справи передано судді 23 листопада 2023 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статтях 175, 177 ЦПК України.

Згідно із пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Звертаючись із позовом до суду, позивач просить визнати право власності на частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 за ним, та на частку цього будинку за ОСОБА_2 , процесуальний статус якого ним визначено у справі як третя особа, при цьому позов подається лише ним, як одним із співвласників нерухомого майна.

Позовна заява не містить звернення іншого співвласника, а також доказів того, що інший співвласник уповноважував позивача на зверенння із таким позовом до суду для захисту його порушених прав.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Позивач звертається із позовом до суду з вимогами, зокрема визнання права власності на нерухоме майно та пред`являє такі вимоги до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори.

Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Отже, ефективним способом захисту прав спадкоємця, який вважає себе таким, що прийняв спадщину, є вимога до інших спадкоємців (в разі їх відсутності, усунення їх від спадкування чи неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття до відповідної територіальної громади за місцем відкриття спадщини (стаття 1277 ЦК України)) про визнання права власності на спадкове майно.

Частинами першою та другою статті 1 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин.

Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

За правилами цивільного судочинства як спір про право в позовному провадженні розглядаються позови про оскарження дій/бездіяльності нотаріуса, коли йдеться виключно про порушення нотаріусом правил вчинення відповідної нотаріальної дії (відмови у її вчиненні) і при цьому позивачем не порушується питання про захист права відповідно до положень цивільного законодавства.

Зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що фактично позивач не погоджується із діями державного нотаріуса, який відмовив у внесенні змін у свідоцтво про право на спадщину за законом на будинок, а саме зміни розміру частки позивача на таке майно з 1/6 на 1/2. При цьому вимоги позивача визначені саме як визнання права власності на таке нерухоме майно, у іншій частці, ніж зазначено у свідоцтві про право на спадщину, яке було йому видано державним нотаріусом, а не оскарження дій державного нотаріуса.

Відповідно до приписів статті 175 ЦПК України позовна заява має містити зазначення ціни позову.

Позивачем ставиться вимога про визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна.

Подана позовна заява не містить ціни позову та не долучено доказів дійсної вартості такого майна на час звернення із цим позовом до суду.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Поряд з цим, позивачем заявлено 3 вимоги: 1 майнового характеру (визнання права власності на майно) та 2 немайнового (внесення змін до свідоцтв про право власності та до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно).

Згідно із статтею частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 4 вказаного закону визначено, що розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2023 року складає 2684 грн.

Отже, позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір, оскільки такий сплачено лише за 1 вимогу немайнового характеру.

Також в порушення приписів статті 175 ЦПК України позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтям 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху: визначитись із предметом спору (позовними вимогами), колом позивачів та відповідачів у справі, визначити ціну позову (надавши відповідні докази) та з урахуванням ціни позову, сплатити у повному обсязі судовий збір за подання позову, з урахуванням всіх заявлених позовних вимог, надати підтвердження, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори про визнання права власності на нерухоме майно, внесення змін до свідоцтва про право на спадщину та до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова