Справа №: 398/5902/21
провадження №: 2/398/467/23
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючої - судді Нероди Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Міщенко С.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу за позовом керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог, на предмет спору: Попельнастівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу, -
Ухвалою суду від 17.02.2022 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, але в клопотанні до суду прохав розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але надав клопотанні до суду прохав розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі.
Представник третьої особи на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог, на предмет спору: Попельнастівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області, будучи завчасно належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків.
Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно - соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно з ч. ч.1, 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до ч.1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.
Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Згідно зі ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008, додаток 1 до якої встановлює таксу для обчислення розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Згідно з ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Предметом спору у вказаній справі є шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок самовільної незаконної порубки дерев. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди.
Згідно постанови слідчого Олександрійського РВП Олександрійського ВП ГУНП в області Руденко М.А. від 03.03.2020 року кримінальне провадження закрито за п.2 ч. І ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. Матеріали щодо вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.. 65-1 КУпАП направлено до державної екологічної інспекції в Кіровоградській області (а.с.17).
02 березня 2020 року державним інспектором з охорони природного середовища Кіровоградської області було складено протокол №200212 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65-1 та 64 Лісового кодексу України. На підставі даного протоколу, 02 березня 2020 року винесено постанову № 200212 про накладення адміністративного стягнення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено штраф у розмірі 510 грн.(а.с.18-21)
В обґрунтування розміру матеріальної шкоди Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було надано суду розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев відповідачем, який проведений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року за №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с.23). Завдану шкоду визначено у розмірі 6910,42 грн.
Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області на адресу відповідача направлялася претензія №08-10/694 від 03.03.2020 року про необхідність відшкодувати збитки, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерева у захисній лісосмузі, біля села Гулевичі Олександрійовичпа району Кіровоградської області, на суму 6910 грн. 42 коп. Однак матеріальна шкода відповідачами добровільно не відшкодована.
З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Поряд з цим, відповідач не надав суду будь-яких доказів відсутності його вини у спричиненні шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.
З огляду на викладене, суд доходить висновку, що прокурором доведено факт порушення відповідачем чинного законодавства, а саме заподіяння шкоди у зв`язку з неправомірним вирубуванням дерев у захисній лісосмузі, біля села Гулевичі Олександрійовичпа району Кіровоградської області, прямого причинного зв`язку та розміру шкоди, а відповідачем не спростовано відсутність його вини в заподіянні шкоди, внаслідок чого позовні вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу з відповідача на користь держави в сумі 6910 грн. 42 коп. підлягають задоволенню в повному обсязі.
Крім того, судом встановлено що незаконна порубка дерев відбулась на території Попельнастівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Органи місцевого самоврядування є отримувачем коштів, які надійшли на відшкодування шкоди, заподіяної державі.
Таким чином, шкода заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку до спеціального фонду Попельнастівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, на території якої здійснено незаконну порубку дерев, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України
Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому з ОСОБА_1 на користь Кіровоградської обласної прокуратури слід стягнути сплачений при подачі позовної заяви судовий збір в сумі 2 270 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 263-265, 280-285, 268 ЦПК України, суд
Позов керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог, на предмет спору: Попельнастівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу - задовольнити повністю.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 2270,00 гривень.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається в порядку визначеному пп.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 24.08.2023 року.

Відомості про учасників справи:

Позивач:

- Керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області А. Моргай юридична адреса: 28000, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Чижевського 1а;

- Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), , юридична адреса: 50103, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 92, адреса для листування: вул. Віктора Чміленка, 84/37 м. Кропивницький, 25006;

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстроаціційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Попельнастівська сільська рада, , адреса: 28062, Кіровоградська область, Олександрійський район, сел. Попельнасте,вул.. Соборна, 3.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА