Ухвала

22 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 279/3762/23

провадження № 61-15330ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ушомирської сільської ради Ушомирської сільської територіальної громади Коростенського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю 14 календарних днів після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , як такий, що був наданий їй рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у справі №279/6104/21 від 26 січня 2022 року пропущений нею з поважної причини.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області рішенням від 26 липня 2023 року в задоволенні позову відмовив.

Житомирський апеляційний суд постановою від 26 вересня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26 липня 2023 року - без змін.

21 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 30 жовтня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали, а саме - заявнику слід було надіслати на адресу суду нову редакцію касаційної скарги, яка має відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, та в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

На виконання вимог вказаної ухвали до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків, які заявником здані на пошту 17 листопада 2023 року. Вимоги ухвали заявником виконано.

В новій редакції касаційної скарги ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21;

- відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме - щодо заборони судам повторно встановити пропущений з поважних причин додатковий строк для прийняття спадщини, попередньо встановлений судом.

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, оплачена судовим збором, зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити та витребувати матеріали справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року.

Витребувати з Коростенського міськрайонного суду Житомирської області цивільну справу № 279/3762/23 за позовом ОСОБА_1 до Ушомирської сільської ради Ушомирської сільської територіальної громади Коростенського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов