Єдиний унікальний номер 317/1229/22
Провадження № 2/317/116/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Сакояна Д.І.

за участі:

секретаря судового засідання Сидоренка І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Запорізького районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання учасники справи до суду 23.05.2023 не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом, ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 22.03.2023 у даній цивільній справі було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 11.04.2023.

11.04.2023 судом здійснювався судовий розгляд у даній справі за участі представника позивача, адвоката Фельського С.Л. У судовому засіданні була оголошена перерва до 09 год. 00 хв. 01.05.2023 з метою отримання витребуваної спадкової справи.

Надалі належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Фельський С.Л., у судові засідання 01.05.2023 та 23.05.2023 не з`явились. Відповідні повістки були доставлені позивачу та його представнику SMS-повідомленням на підставі поданих ними заявок про направлення повісток SMS-повідомленням, які містяться у матеріалах справи (а.с. 36, 70).

Також 11.04.2023 представник позивача особисто отримав судові повістки на 01.05.2023 для себе та для передання позивачу.

Причини неявки у судове засідання 01.05.2023 ні позивач, ні представник позивача не повідомили. Заяви про відкладення судового засідання 01.05.2023 чи розгляд справи за відсутності позивача та його представника від позивача ОСОБА_1 чи його представника, адвоката Фельського С.Л., до суду не надходило.

01.05.2023 у судовому засіданні була оголошена перерва до 11 год. 00 хв. 23.05.2023 у зв`язку з неявкою усіх учасників справи.

Надалі до суду надійшло клопотання представника позивача, адвоката Фельського С.Л., про відкладення судового засідання, призначеного на 11 год. 00 хв. 23.05.2023 із посиланням на зайнятість адвоката у кримінальній справі у Шевченківському районному суді м. Запоріжжя. Жодного доказового підтвердження даній обставині до клопотання не додано.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 2, 4 ст. 12 ЦПК України.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У ч. 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10.11.2021 у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09.12.2021 у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Оскільки належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Фельський С.Л., двічі поспіль не з`явились у судові засідання 01.05.2023 та 23.05.2023, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

При цьому суд враховує, що таке судове рішення не обмежить позивача у праві на звернення до суду за захистом, оскільки позивач не втрачає права знову звернутися до суду з позовом, коли перестануть існувати обставини, які перешкоджають його явці до суду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності залишити без розгляду.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 5 ст. 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Ухвала може бути оскаржена протягом безпосередньо до Запорізького апеляційного суду п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Д.І. Сакоян