справа № 462/7125/22
УХВАЛА

23 травня 2023 року м. Львів

Залізничний районний суд м.Львова в складі головуючого судді Мруць І.С., розглянувши питання про виправлення описки в рішенні Залізничного районного суду м. Львова від 10.05.2023 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА» про стягнення ненарахованої та невиплаченої заробітної плати за час відпусток,

встановив:

рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 10.05.2023 року задоволено позов ОСОБА_1 до ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА» про стягнення ненарахованої та невиплаченої заробітної плати за час відпусток.

ОСОБА_1 подала заяву про виправлення описки, у якій просить доповнити абзац 2 резолютивної частини рішення в такій редакції: «Стягнути з Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн.». Заяву мотивує тим, що позивачкою було сплачено 992.40 грн судового збору, оригінал документу, який підтверджує це наявний в матеріалах справи. Також, зазначає, що однією з вимог позивачки було стягнення з відповідача сплаченого судового збору.

Питання про виправлення описки вирішується без повідомлення учасників справ, що не суперечить вимогам ст.269 ЦПК України.

Суд, дослідивши заяву, матеріали справи вважає, що заява не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності (постанова Верховного Суду від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17).

За наведених обставин, вирішення питання судових витрат не може бути визнано опискою у розумінні ст.269 ЦПК України, а відтак у клопотанні ОСОБА_1 слід відмовити.

Водночас суд зауважує наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка в позовній заяві зазначала, що звільнена від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст. 5 Закону Країни «Про судовий збір». Також до матеріалів справи не долучалась квитанція про сплату судового збору, та позивачкою в позовній заяві не заявлялася вимога щодо стягнення з відповідача суми судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Залізничного районного суду м. Львові від 10.05.2023 року у справі №462/7125/22 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.С. Мруць