КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/9946/23 Головуючий у 1 інстанції: Галась І.А.
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Гаращенка Д.Р., Сушко Л.П.,

при секретарі: Качалабі О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 24 липня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришаєва Ірина Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна про скасування державної реєстрації прав та обтяжень, витребування майна та визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення його позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришаєва І.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М., про скасування державної реєстрації прав та обтяжень, витребування майна та визнання права власності, в якій просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Необхідність застосування заходу забезпечення позову обґрунтовує можливістю новим власником квартири ОСОБА_2 у будь-який час перереєструвати право власності на квартиру.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24 липня 2023 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 з підстав порушення судом норм процесуального права ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення, яким заяву задовольнити.

Скаргу обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не врахував обставини, що відповідач ОСОБА_2 самовільно користується спірним майном та може у будь-який час розпорядитися останнім, і саме з приводу цього майна буде подано позовну заяву до суду, і у разі можливого задоволення позовних вимог знівелює виконання можливого рішення про задоволення позову, а відтак забезпечення позову у даній справі є необхідною мірою.

Зазначає, що жодних повідомлень з приводу про відступлення права вимоги та заяви-вимоги про усунення порушень умов договору позики та намір укласти договір купівлі-продажу предмету іпотеки, в порушення чинного законодавства він не отримував.

Грубо порушуючи його права, 13.06.2023 року особи, які представилися представниками «нових власників» (не маючи на те жодних правових підстав), зламали замки вхідних дверей його ( ОСОБА_1 ) квартири, змінили в них замки та встановили систему охорони, а також застосували фізичну силу до нього, виштовхали його та цивільну дружину з власної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка є його місцем постійного проживання.

Особа, яка представилася «новим власником», а саме, ОСОБА_2 , пред`явила як доказ на право власності сумнівні документи, зокрема, договір про відступлення прав вимоги від 31.01.2023 року, договір купівлі-продажу квартири від 11.05.2023 року та витяг з Державного реєстру речових прав від 11.05.2023 року.

Дані обставини підтверджуються заявою про вчинення злочину за фактом викрадення речей, за фактом примусового виселення, за фактом шахрайства та підробки документів, скерованою до Деснянського УП ГУНП у місті Києві, що підтверджується копією талона-повідомлення єдиного обліку №24186 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185, 189,190, 358 КК України.

Деснянським УП ГУНП у м.Києві внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення по заяві ОСОБА_1 (кримінальне провадження від 07.07.2023 року №0000696).

Також, до Деснянського УП ГУНП у м.Києві було подано заяву за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, внесену до журналу Єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Деснянського УП ГУНП у м. Києві за № 24725.

З вказаної заяви встановлено, що вищевказані особи застосували фізичну силу до ОСОБА_1 , та виштовхали останнього з власної квартири, чим нанесли йому тілесні ушкодження.

Деснянським УП ГУНП у м. Києві 16.06.2023 ОСОБА_1 , направлено на судово-медичне дослідження.

Вказані результати дослідження містяться в Деснянському УП ГУНП у м. Києві.

Зазначає, що в разі не застосування заходів забезпечення позову, при вирішенні позову на користь позивача, позивач не зможе виконати рішення суду щодо витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно, оскільки буде змінено власника даної квартири та позивач буде змушений подавати новий позов до інших осіб. Невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Вказана квартира, яка належить апелянту на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом та є постійним місцем проживання, незаконно вибула з його приватної власності. Правильним та допустимим способом забезпечення позову є накладення арешту на нерухоме майно, а саме, на зазначену квартиру, та накладення заборони вчиняти дії по передачі права користування, відчуження, поділу вказаної квартири, які забезпечать збалансованість інтересів сторін. Такий спосіб є співмірний з вимогами позову, та спроможний забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

При цьому, невжиття вказаних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, так як ОСОБА_2 (особа, яка представилася новим власником квартири) повідомив ОСОБА_1 про майбутню реалізацію (продаж) квартири, а до часу продажу - надання її в оренду невідомим особам. На даний час до квартири постійно заходять сторонні люди.

Продаж квартири або надання її в оренду по договору ускладнить виконання рішення суду, так як є очевидними численні порушення відповідачами вимог чинного законодавства.

За таких обставин у невідомих людей виникло незаконне право власності на його ( ОСОБА_1 ) нерухоме майно та на даний час існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам заявника, а саме, без дозволу останнього проникати та входити до нерухомого майна заявника, іншим чином користуватися, володіти та розпоряджатися ним, в тому числі укладати договори оренди, купівлі - продажу, дарування, тощо з третіми особами.

В апеляційній скарзі зазначено, що з матеріалів справи вбачається існування реального спору між сторонами, а також наявність можливості у відповідача відчужити спірне мано, відтак - реальність заявлених ризиків. За таких умов невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Зважаючи на те, що станом на час слухання справи у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником значиться відповідач ОСОБА_2 , то існує вірогідність того, що дана особа може вільно та на власний розсуд здійснювати правомочності володіння та користування, розпорядження квартирою, що призведе до безконтрольного розширення кола осіб, які можуть претендувати на спірне майно, що не лише утруднить, але й зробить неможливим виконання рішення суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Таким чином, оскільки заявником було обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, які має намір заявити позивач, то застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Такі заходи допоможуть зберегти у незмінному стані як саме спірне майно, так і коло осіб, що можуть претендувати на нього, а також допоможуть забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

У запереченнях на апеляційну скаргу ОСОБА_5 - представник ОСОБА_2 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції зважаючи на обраний спосіб забезпечення позову, характер вимог, вимоги діючого законодавства на даний час вважав, що підстав для задоволення заяви немає.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 у липні 2023 року звернулась до суду із заявою про забезпечення його позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришаєва І.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М., про скасування державної реєстрації прав та обтяжень, витребування майна та визнання права власності, в якій просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Встановлено, що необхідність застосування заходу забезпечення позову обґрунтовувалась можливістю новим власником квартири ОСОБА_2 у будь-який час перереєструвати право власності на квартиру.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії.

За п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Згідно з п.6 зазначеної Постанови особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої існтанції виходив з обраного способу забезпечення позову, характеру вимог та вимог діючого законодавства.

Проте, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що станом на час слухання справи, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником значиться відповідач ОСОБА_2 і існує вірогідність того, що дана особа може вільно та на власний розсуд здійснювати правомочності володіння та користування, розпорядження квартирою, що призведе до безконтрольного розширення кола осіб, які можуть претендувати на спірне майно, що не лише утруднить, але й зробить неможливим виконання рішення суду.

Щодо вимог ОСОБА_1 про заборону вчиняти будь-які дії щодо передачі права користування, відчуження, поділу зазначеної квартири на користь третіх осіб, то апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що такі вони не підлягають до задоволення.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку щодо часткового задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

В решті вимог заяви відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 24 липня 2023 року скасувати і ухвалити нове судове рішення.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

В решті вимог заяви відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Боржник: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Стягувачі: ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса:

АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_6 )

Повний текст постанови складено 22 листопада 2023 року.

Головуючий:

Судді: