ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/9351/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Каліушко Ф.А., вивчивши позовну заяву Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, як представника органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої та малолітніх дітей до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів

ВСТАНОВИВ:

В провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, як представника органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітніх - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2023, дану справу визначено за суддею Каліушком Ф.А.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, при зверненні з даним позовом до суду, позивач як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», яким визначено, що судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб. Окрім того, як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яким визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. Окрім того, підставою звільнення від сплати судового збору зазначає.

Так, з поданої заяви вбачається, що позивач звернулась з майновою вимогою, зокрема про стягнення аліментів, а також з немайновою вимогою, зокрема про позбавлення батьківських прав.

Суд зазначає, що норма п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» звільняє від сплати судового збору лише за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб, тоді як за подання до суду позовної заяви справляється судовий збір.

Крім того, звернення позивача до суду з позовною заявою про позбавлення батьківських прав відповідача, не вирішує питання про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб, а стосується лише прав та обов`язків відповідача як матері дітей, яких остання може бути позбавлена у разі ухвалення рішення про задоволення позову, правові наслідки чого визначені у ст. 166 СК України.

Також, Закон України «Про судовий збір» не відносить малолітніх дітей та батьків, інших осіб, які звертаються в їх інтересах, до категорії громадян, які звільняються від сплати судового збору (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі № 367/5983/16-ц).

Слід зазначити, що ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначені умови за якими суд може відстрочити та розстрочити сплату судового збору, зменшити його розміру або звільнити від його сплати, а саме: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно положень вказаної статті, позивач не відноситься до переліку осіб, звільнених від сплати судового збору. Окрім того, інших підстав, визначених Законом України «Про судовий збір» в яких би позивач звільнявся від сплати судового збору також не встановлено.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсоток від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939 400,00 грн.).

А за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн.).

Як було зазначено вище, позивач звернувся до суду з майновою вимогою, зокрема про стягнення аліментів на утримання дітей, а відтак на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняється від сплати судового збору.

Також позивач звернувся з немайновою вимогою, зокрема про позбавлення батьківських прав, а відтак сума судового збору, яка підлягає сплаті при зверненні з даною вимогою до суду становить 2 684,00 грн.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява не може бути прийнята до провадження і позивачу необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків, а саме шляхом направлення до Дарницького районного суду м. Києва документу, що підтверджує сплату нею судового збору у повній мірі відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», зокрема у розмірі 2 684,00 грн.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись стст. 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, як представника органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої та малолітніх дітей до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів залишити без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.