ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

17 листопада 2023 року

м. Харків

справа № 643/8590/23

провадження № 22-ц/818/2235/23

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Маміної О.В., Яцини В.Б.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 22 вересня 2023 року, постановлену суддею Скотар А.Ю., -

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без руху, з підстав невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Ухвалою цього ж суду від 22 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачеві.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що висновки суду першої інстанції щодо ненадання ним доказів сплати судового збору за подання позовної заяви не відповідають дійсності, адже при подання позовної заяви ним було долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі1 073,60грн., а під час уточнення позовних вимог ще одну на суму 537грн.

Крім того, вважає необгрунтованою відмову суду у доступі до правосуддя з підстав не подання певних доказів, та надання доказів «поганої якості».

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 31 липня 2023 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено без повідомлення (виклику) учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної зави суд першої інстанції виходив з того, що позивачем у встановлений судом строк не в повному обсязі усунуто недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 29 серпня 2023 року.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень частин 1-3 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна.

Залишаючи позовну заяву без руху суд зазначає, що вона не відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, а саме, вказує, що прізвище позивача « ОСОБА_3 », а прізвище спадкодавця, у долучених до позовної заяви документа, значиться як « ОСОБА_4 » та « ОСОБА_5 ». Позивачем не надано доказів на підтвердження родинних відносин між ним та спадкодавцем та не заявлено вимоги про встановлення такого факту. Додані у якості доказів відомості з Єдиного реєстру заборон… є неповними, не містять відомостей щодо дати видачі, запитувача, QR-коду.

Крім того зазначено, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, оскільки як вбачається з додатків до позову, особою, в інтересах якої накладений арешт на майно є ХОД НАСК «Оранта».

Таким чином, позивачем не додано доказів на підтвердження його права пред`явлення позову, не додані докази, на яких гуртуються вимоги позивача, а сам позов пред`явлений до неналежного відповідача. У зв`язку з чим, позивач повинен надати суду позовну заяву в новій редакції та належним чином посвідчені копії доказів відповідно до кількості сторін у справі.

21 вересня 2023 року на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2023 року про залишення позову без руху, ОСОБА_1 було надано суду уточнену (виправлену) позовну заяву, в якій окрім іншого, було зазначено співвідповідачем НАСК «Оранта» та додано ще одну позовну вимогу про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що померлий ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним батьком позивача ОСОБА_1 .

Також, до цієї уточненої позовної заяви було долучено:

копію паспорту ОСОБА_7 (матері спадкоємця і колишньої дружини спадкодавця);

копію свідоцтва про шлюб подружжя ОСОБА_8 ;

копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 (позивача по справі);

копію свідоцтва про розірвання шлюбу;

копію витягу з реєстру актів цивільного стану про зміну прізвища матері спадкоємця позивача;

відповідь НАСК «Оранта» на адвокатський запит;

копію адвокатського запиту;

копію закордонного паспорту ОСОБА_9 з відміткою про перетин кордону з 11 вересня 2023 року по 18 вересня 2023 року;

копію свідоцтва про смерть ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

копію відповіді Салтівського ВДВС про відсутність відкритого виконавчого провадження за заявою НАСК «Оранта» до ОСОБА_10 .

Ухвалою цього ж суду від 22 вересня 2023 року позовну заяву було повернуто позивачу з тих підстав, що останнім недоліки було усунуто не в повному обсязі, а саме:

позивачем не надано витяг, зазначено про неможливість його надання, хоча будь який витяг з реєстрів речових прав, обтяжень, тощо можливо отримати самостійно і платно через «Онлайн-сервіси» (https://online.minjust.gov.ua);

допущені нові недоліки (недоплачений судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру: замість 1073,60 грн сплачено 537,00 грн.;

частина доданих копій документів поганої якості, що унеможливлює розуміння їх змісту).

Між тим, висновок суду першої інстанції про те, що наявні підстави для визнання позову ОСОБА_1 неподаним, оскільки позивачем усунуто недоліки позовної заяви не в повному обсязі не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Матеріали справи свідчать, що позовна заява подана у відповідності до вимог ст.175 ЦПК України, в якій позивач визначив коло учасників справи, зокрема позивача ОСОБА_1 та відповідач Салтівський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції вказавши місце проживання/місцезнаходження;

виклав обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги та надав необхідні, на його думку, докази на їх підтвердження;

сплачено судовий збір.

В уточненій позовній заяві позивача було зазначено нового учасника справи співвідповідача НАСК «Оранта» та додано ще одну позовну вимогу про встановлення факту, що має юридичне значення. Також зазначено, що доказами, якими він обгрунтовує позовні вимоги долучені ним до уточненої позовної заяви. При цьому вказує, що у нього є труднощі в отриманні витягу з реєстру заборон на відчуження нерухомого майна. Просив суд витребувати від першої Харківської ДНК інформацію за архівним №4881833НА RKOV1 від 09 квітня 2004 року за реєстровим №2519.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Питання оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє позовну заяву на предмет її відповідності вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, які, як було встановлено вище апеляційним судом, позивачем були дотримані. Питання ж оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду.

Що стосується висновків суду щодо сплати позивачем судового збору за подання позовної заяви не в повному обсязі, а саме 537грн. замість 1 073,60грн. за вимогу немайнового характеру про встановлення факту, що має юридичне значення, то вони на думку колегії суддів є передчасними.

Як вбачається із змісту ухвали Московського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2023 року позов ОСОБА_1 було залишено без руху саме з підстав не долучення позивачем доказів на підтвердження його права пред`явлення позову, не долучення доказів, на яких гуртуються вимоги позивача, та пред`явлення позову до неналежного відповідача.

В частині не сплати або сплати не в повному обсязі судового збору позовна заява ОСОБА_1 без руху не залишалась.

Виявлення зазначеного недоліку вже після залишення позовної заяви без руху, не є підставою для визнання позовної заяви неподаною у зв`язку із невиконанням цієї вимоги позивачем.

При цьому, суд першої інстанції встановивши, що уточнена позовна заява містить додаткові позовні вимоги за які позивачем не було сплачено судовий збір, або було сплачено його не в повному обсязі, не позбавлений був можливості залишити з цих підстав позовну заяву ОСОБА_1 без руху для усунення недоліків із наданням відповідно строку для цього.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачеві через усунення недоліків позовної заяви не в повному обсязі, оскільки обставини, вказані в ухвалі суду від 29 серпня 2023 року, не можуть бути перешкодою в доступі до правосуддя, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Пунктом 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року визначено, що якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції, яка перешкоджає розгляду справи, з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної та/або касаційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами ЦПК України.

Оскільки наразі вирішується лише процесуальне питання, а не розглядається справа по суті, підстав для розподілу судового збору за розгляд справи апеляційним судом не вбачається, тому апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 22 вересня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених частиною 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 листопада 2023 року.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

В.Б. Яцина