Справа № 953/5725/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 листопада 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Муратової С.О.,
за участю секретаря Драгана О.А.,
встановив:
10.07.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у сумі 102733,01 грн., витрати зі сплати судового збору у сумі 2684,00 грн.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 12.07.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 24).
В судове засідання представник позивача не з`явився, повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи, до канцелярії суду надійшло клопотання представника АТ «ПУМБ» Кущ Я.В., в якому розгляд справи провести за відсутності представника банку (а.с. 38).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду справи.
Судом на адресу відповідача неодноразово направлялись судові повістки про необхідність його явки в судове засідання (а.с. 33, 37, 40), проте, поштові повідомлення повернуті на адресу суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 не з`явилася в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Зі згоди представника позивача, викладеної в позовній заяві (а.с. 38) суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до договору банк зобов`язався надати відповідачу на споживчі потреби кредит у розмірі 100 000 грн. зі строком користування протягом 36 місяців, а відповідач зобов`язався щомісячно частинами (згідно узгодженого графіку) повертати кредит, повернувши його в термін до 21.12.2023, а також щомісячно сплачувати проценти за користування ним у розмірі 0,01 % річних від суми заборгованості за кредитом та щомісячну комісію за обслуговування кредитної заборгованості в розмірі 2,99 % від суми кредиту (а.с. 2 зворот).
Підписанням паспорта споживчого кредиту відповідач підтвердив отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячі із обраних ним умов кредитування (а.с. 3).
Підписавши заяву на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб ОСОБА_1 підтвердив, що він ознайомлений з ДКБО, Тарифами Банку та цілком згодний; всі умови ДКБО йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення.
Відповідно до п.2.1.2 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб згідно з умовами цього договору Банк, у разі Акцепту Клієнтом публічної пропозиції на укладення договору, зобов`язується надавати клієнту визначені договором послуги, а клієнт зобов`язується їх оплатити в розмірах і порядку, передбачених договором і тарифами.
Відповідно до ч. 5 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, умови надання Споживчого кредиту, споживчий кредит надається шляхом перерахування Банком суми Споживчого кредиту відповідно до зазначених Клієнтом в Заяві на приєднання до Договору реквізитів/ призначення або шляхом видачі через касу Банку.
Відповідно до п. 5.5 сума споживчого кредиту, строк користування споживчим кредитом, цільове призначення, розмір процентів за користування споживчим кредитом та комісій (за умови обрання клієнтом умов надання споживчого кредиту з комісією), періоди сплати платежів визначаються Сторонами в заяві на приєднання до договору.
Відповідно до п. 5.6. повернення споживчого кредиту та сплата процентів за користування споживчим кредитом/комісій здійснюється за звичайною (зменшувальними платежами) або ануїтетною (рівними платежами) схемою. Схема повернення споживчого кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом/комісій зазначається в заяві на приєднання до договору. Строк/терміни повернення споживчого кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом /комісій з зазначенням розміру щомісячного платежу встановлюються у графіку платежів, що викладений у заяві на приєднання до договору .
Відповідно до п. 5.7.2 у випадку порушення зобов`язань з повернення споживчого кредиту та/або сплати процентів за користування споживчим кредитом/комісій згідно Графіку платежів (в тому числі при недодержанні, порушенні строків, термінів), а також у випадках, передбачених п. 5.18 Розділу ІІ Договору, нарахування / розрахунок процентів за користування Споживчим кредитом на суму простроченої заборгованості за Споживчим кредитом (частиною споживчого кредиту, яку не було повернуто відповідно до Графіку платежів), здійснюється за ставкою 0,01 процентів річних і такий розмір процентів буде застосовуватись Банком до тієї дати, коли зазначені зобов`язання/умови будуть виконані/дотримані належним чином.
25.05.2023 представник АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» звернувся із досудовою вимогою про погашення заборгованості по кредитному договору в загальному розмірі 102 733,01 грн. (а.с. 12). Однак, відповідач вимогу не задовольнив, погашення заборгованості не здійснив.
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
У відповідності до ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином до умов договору, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускаються, якщо інше не встановлено договором або законом.
За змістом частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Частиною 1 ст. 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти(кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України).
Частиною 2 ст. 1050 ЦК України встановлено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Ч.1 ст.1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
Згідно ч.1 ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми (ч.1 ст.1047 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідач не надав суду жодних доказів на спростування заявлених позовних вимог.
Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 128, 131, 141, 223, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 526, 527, 530, 610, 611, 625, 629, 1050, 1054 ЦК України, суд
В И Р І Ш И В:
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).
Суддя Муратова С.О.