17.05.2023 Справа № 756/2916/23
Провадження № 2/756/2546/23
Справа № 756/2916/23
УХВАЛА

Іменем України

17 травня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Діденко Є.В.,

за участю секретаря судового засідання Гасанової Л.Х.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

Ухвалою суду від 16.03.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, призначено засідання на 18.04.2023 року.

17.04.2023 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про захист прав споживача і стягнення коштів.

В судове засідання 18.04.2023 року позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи шляхом отримання 17.03.2023 р. о 10:46:15 судової повістки на номер телефону, зазначений ним у позові, в судове не прибув, 18.04.2023 р. надіслав заява про відкладення засідання у зв`язку із зайнятістю у іншому процесі. Водночас, жодних доказів поважності причин відсутності у засіданні, не надав.

Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено на 17.05.2023 року.

В судове засідання 17.05.2023 року позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи шляхом отримання 18.04.2023 р. о 14:05:03 судової повістки на номер телефону, зазначений ним же у позові, в судове повторно не прибув, заяв про відкладення не подавав, про причини неявки суду не повідомив.

В судовому засіданні представник відповідача висловив позицію про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Вирішуючи наслідки повторної неявки позивача, суд виходить із такого.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Суд звертає увагу, що у цій справі у позовній заяві позивач зазначив суду номер телефону як засіб зв`язку. На вказаний номер телефону позивачу двічі були доставлені смс-повістки, у яких зокрема містилась інформація про дату, час і місце розгляду справи. Тому, у суду є всі підстави вважати позивача належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Проте, позивач двічі поспіль не з`явився в судові засідання, доказів поважності причин неявки не надав і про причини неявки не повідомив.

У зв`язку з цим, суд приходить до переконання про наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Крім цього, в судовому засіданні представник відповідач просив суд прийняти зустрічний позов і продовжити розгляд справи в частині зустрічного позову.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову, суд зазначає таке.

Статтею 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, відповідно до статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Аналізуючи питання прийняття зустрічного позову до спільного розгляду, суд звертає увагу, що первісний позов вирішено залишити без розгляду, що відповідно до статті 193 ЦПК України процесуально унеможливлює об`єднання зустрічного позову в одне провадження з первісним, та позбавлено логічного сенсу.

У разі прийняття зустрічного позову за умови залишення без розгляду первісного позову, фактично відбудеться заміна процесуального статусу учасників справи, предмету і підстави позову, що не передбачено ЦПК України.

Крім того, суд також зазначає, що предмет зустрічного позову полягає у захисті прав споживача, що не є тотожним правовідносинам первісного позову, а тому суд не вважає доцільним спільний розгляд.

Тому, у прийнятті зустрічного позову слід відмовити, що не перешкоджає позивачу звернутись з цим позовом в окремому провадженні.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 11, 12, 193, 223, 257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення коштів - залишити без розгляду.

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про захист прав споживача і стягнення коштів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Повна ухвала складена 22 травня 2023 р.

Суддя Є.В. Діденко