ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7076/23 Справа № 185/4699/23 Суддя у 1-й інстанції - Врона А. О. Суддя у 2-й інстанції - Канурна О. Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

судді - доповідача Канурної О.Д.,

суддів: Космачевської Т.В., Халаджи О.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року у справі № 185/4699/23 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку із ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання (суддя першої інстанції Врона А.О.), -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовно заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої у зв`язку із ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання.

Відповідно до ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 квітня 2023 року відкрито загальне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди і призначено підготовче судове засідання на 16 травня 2023 року о 10 год. 00 хв. (а.с. 24).

16 травня 2023 року - відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом - ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подав до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області зустрічну позовну заяву, пред`явлену до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17.12.2021 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 20.01.2022 року (а.с. 37 - 40).

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року зустрічний позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17.12.2021 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 20.01.2022 року повернуто заявнику (а.с.105 - 106).

Не погодившись з указаною ухвалою суду, ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до Дніпровського апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, обґрунтовуючи це тим, що суд першої інстанції не врахував обставин взаємопов`язаності цих позовів та доцільності їх спільного розгляду, враховуючи, що факти, встановлені актом розслідування причин виникнення професійного захворювання, який позивач за зустрічним позовом просить скасувати, позивач за первісним позовом ставить в одне з основних обґрунтувань свого позову, тоді як комісією з розслідування не було взято до уваги багато факторів з визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання у ОСОБА_1 , як і не було враховано «Програму розслідування причин виникнення професійного захворювання, тобто не розподіляли функції між членами комісії, що свідчить про формальне розслідування, як про це зазначено у правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 698/967/15-ц.

Разом з цим зазначає, що одним із головних чинників розвитку у позивача професійного захворювання є несвоєчасне виявлення його критеріїв та відсторонення від виконання роботи у шкідливих та важких умовах комісією лікувального закладу, яка здійснює щорічний періодичний огляд працівників відповідно до Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 21 травня 2007 року № 246, та Державними санітарними правилами та нормами «Підприємства вугільної промисловості», затвердженим наказом Міністерства охорони здоров`я України № 468 від 13 грудня 2002 року.

Таким чином, без з`ясування вказаних вище обставин, ухвала суду першої інстанції постановлена з порушення вимог ст. 263 ЦПК України, з порушенням процесуального права та неправильним висновком, що є підставою для скасування ухвали та направлення справи для продовження розгляду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 липня 2023 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Лаченкова О.В., судді - Городнича В.С., Петешенкова М.Ю.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 липня 2023 року витребувано матеріали цивільної справи у суду першої інстанції.

26 липня 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 31липня 2023 року апеляційну скаргу ПАТ «Павлоградвугілля» залишена без руху та 09 серпня 2023 року апелянт усунув недоліки, визначені ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 31 липня 2023 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18 вересня 2023 року відкрито провадження за апеляційною скаргою ПАТ «Павлоградвугілля» в порядку спрощеного позовного провадження та надано сторонам строк для надання відзиву на апеляційну скаргу.

Розпорядженням керівника апарату суду від 13 жовтня 2023 року призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи у зв`язку із прийняттям рішення 12 жовтня 2023 року Вищою радою правосуддя про відставку судді ОСОБА_2 .

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 жовтня 2023 року визначено колегію суддів у складі головуючого судді Канурної О.Д., суддів - Космачевської Т.В., Халаджи О.В.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 19жовтня 2023 року апеляційну скаргу ПАТ «Павлоградвугілля» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Копію ухвали про прийняття до свого провадження та призначення справи сторонам направлено поштою 19 жовтня 2023 року та на електронні адреси сторін 19 жовтня 2023 року, які того ж дня і отримані сторонами.

20 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Повалій О.В. подав відзив на апеляційну скаргу, в якій зазначає, що факт моральних страждань позивача, враховуючи надані письмові докази до позову, є очевидними та не потребують доказування іншими засобами доказування, а у виникненні у позивача хронічних професійних захворювань наявна вина відповідача, що і встановлено актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, оскільки роботодавець допускав перевищення встановлених норм дії шкідливих факторів на працівника

Разом з цим у відзиві на апеляційну скаргу зазначено, що навіть при очевидній вині роботодавця в даному конкретному випадку, законодавець не відносить таку вину до обов`язкової складової умов відшкодування моральної шкоди роботодавцем, про що зазначено у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду у справі № 235/3191/19.

Крім того, позивач за первісним позовом вважає, що не є відповідачем за зустрічним позовом, жодних вимог до нього не заявлено, натомість відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання позивача, до того ж , предмети позовів є різними, мають різне обґрунтування, докази, враховуючи, що зустрічний позов не відноситься до категорії трудових спорів, зважаючи на склад учасників справи, тому спільний розгляд первісного позову та зустрічного позову є недоцільним, про що вірно зазначено судом першої інстанції.

За таких обставин ОСОБА_1 просив залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, а в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Як передбачено ч. 3 вказаної вище статті, розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З позовної заяви вбачається, що ціна позову відповідає вимогам ч.1 ст. 369 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід розглядати без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно частини 2 вказаної вище статті, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною 1 статті 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процессуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що 16 травня 2023 року ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» через свого представника подало зустрічну позовну заяву, пред`явлену до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 , на предмет скасування повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про хронічне захворювання (отруєння) за формою П-3 в частині встановлення характеру захворювання: «Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії», група В, легенева недостатність другого ступеня»; скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 20 січня 2022 року, затвердженого головою комісії з ліквідації, першим заступником начальника Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області 20 січня 2022 року.

Повертаючи зустрічну позовну заяву заявникові суд першої інстанції послався на те, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Дніпровський апеляційний суд погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про те, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку, що первісний позов ОСОБА_1 щодо стягнення моральної шкоди, завданої професійним захворюванням здоров`ю позивача та зустрічний позов щодо скасування акту не взаємопов`язані між собою та виникли не з одних і тих самих правовідносин, є безпідставними, виходячи з наступного.

Предметом первісного позову ОСОБА_1 є стягнення моральної шкоди, яка на думку позивача заподіяна йому ушкодженням здоров`я внаслідок праці у шкідливих умовах на підприємствах ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Сторонами за первісним позовом є працівник ОСОБА_1 та роботодавець ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», спір між ними виникає з трудових правовідносин, предметом спору є порушення прав працівника з боку роботодавця.

ОСОБА_1 визначений відповідачем у зустрічній позовній заяві, при цьому жодних позовних вимог до нього не заявлено, натомість відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання ОСОБА_1 , оцінювали умови його праці.

Предметом зустрічного позову є скасування рішень державних органів стосовно встановлення професійного характеру захворювання позивача за первісним позовом. Предметом спору у зустрічному позові є правомірність прийняття рішень державними органами щодо встановлення професійного характеру захворювання ОСОБА_1 та причин його виникнення.

Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Вказане вище співпадає з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 14.09.2021 року № 909/243/18.

Частиною 2 статті 193 ЦПК України передбачено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Дніпровський апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зважаючи на склад учасників справи за зустрічним позовом, а також виникнення зустрічного позову з інших, не трудових, правовідносин, спільний розгляд первісного та зустрічного позову є недоцільним.

Доводи апеляційної скарги ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про те, що висновок суду першої інстанції щодо непов`язаності первісного позову та зустрічного суперечить правовій позиції, викладеній у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2020 року по справі № 698/967/15-ц, провадження № 14-676цс19, є безпідставними, оскільки у вказаній Постанові інші обставини справи.

Доводи апеляційної скарги ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про те, що одним із головних чинників розвитку у позивача професійного захворювання є несвоєчасне виявлення його критеріїв та відсторонення від виконання роботи у шкідливих та важких умовах комісією лікувального закладу, яка здійснює щорічно періодичний огляд працівників відповідно до Порядку № 246, Наказу № 468, є безпідставними, оскільки такі доводи стосуються вимог зустрічної позовної заяви, а не ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року.

Враховуючи викладене вище, Дніпровський апеляційний суд вважає, що підстав для скасування ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року і задоволення апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» немає.

Керуючись ст. 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» залишити без задоволення.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених підпунктами а-г пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Судді: О.Д.Канурна

Т.В.Космачевська

О.В. Халаджи