ЄУ № 712/1025/23
Провадження № 2-п/712/55/23
У Х В А Л А

про повернення заяви

24 листопада 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з заявою, в якій просить поновити строк подачі заяви про перегляд заочного рішення, переглянути та скасувати заочне рішення суду від 03.07.2023 по справі № 711/1025/23.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.10.2023 вищезазначена заява була залишена без руху і заявнику був наданий строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.

Копія ухвали про залишення заяви без руху була направлена на електронну адресу заявника, що зазначена в заяві, та отримана заявником 03.10.2023, згідно довідки про доставку електронного листа.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків заяви і направлення її до суду є 13.10.2023.

У постанові КГС ВС від 28.04.2023 № 904/272/22 зазначено, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення.

У постанові КЦС ВС від 06.03.2023 № 753/19393/20 зазначено, що для вручення повісток закон передбачає альтернативні способи комунікації. Якщо учасник справи подав суду електронну адресу, зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 зазначено, що зогляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Верховний Суд зазначає, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховний Суд зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Судом встановлено, що у визначений судом термін десять днів з дня отримання копії ухвали недоліки, вказані в ухвалі суду від 03.10.2023, заявником не були усунуті, а строк, наданий судом для усунення недоліків заяви, сплинув.

При цьому, будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання ухвали суду від 03.10.2023 у строки, встановлені судом, від заявника також не надходило.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, заявник, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно із положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені цивільно-процесуальним законодавством щодо форми та змісту позовної заяви, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За вищенаведених обставин, суд прийшов до висновку, що заяву слід повернути заявнику, роз`яснивши при цьому право на повторне звернення із даною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення вважати неподаною і повернути позивачу з усіма доданими документами.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із у заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення Черкаському апеляційному суду.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя: О.С. Стеценко